iso4217:NOK iso4217:NOK xbrli:shares 5967007LIEEXZXILKG08 2025-01-01 2025-12-31 5967007LIEEXZXILKG08 2024-01-01 2024-12-31 5967007LIEEXZXILKG08 2025-12-31 5967007LIEEXZXILKG08 2024-12-31 5967007LIEEXZXILKG08 2024-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 5967007LIEEXZXILKG08 2024-12-31 ifrs-full:TreasurySharesMember 5967007LIEEXZXILKG08 2024-12-31 ifrs-full:SharePremiumMember 5967007LIEEXZXILKG08 2024-12-31 ifrs-full:AdditionalPaidinCapitalMember 5967007LIEEXZXILKG08 2024-12-31 ifrs-full:OtherEquityInterestMember 5967007LIEEXZXILKG08 2024-12-31 ifrs-full:ReserveOfExchangeDifferencesOnTranslationMember 5967007LIEEXZXILKG08 2024-12-31 ifrs-full:ReserveOfGainsAndLossesOnFinancialAssetsMeasuredAtFairValueThroughOtherComprehensiveIncomeMember 5967007LIEEXZXILKG08 2024-12-31 ifrs-full:ReserveOfCashFlowHedgesMember 5967007LIEEXZXILKG08 2024-12-31 pol:SalgsopsjonerIkkeKontrollerendeInteresser 5967007LIEEXZXILKG08 2024-12-31 ifrs-full:OtherReservesMember 5967007LIEEXZXILKG08 2024-12-31 pol:IkkeKontrollerendeEierandelEksklusiveOmregningseffekter 5967007LIEEXZXILKG08 2024-12-31 pol:OmregningseffekterValutaIkkeKontrInteresserMember 5967007LIEEXZXILKG08 2025-01-01 2025-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 5967007LIEEXZXILKG08 2025-01-01 2025-12-31 ifrs-full:TreasurySharesMember 5967007LIEEXZXILKG08 2025-01-01 2025-12-31 ifrs-full:SharePremiumMember 5967007LIEEXZXILKG08 2025-01-01 2025-12-31 ifrs-full:AdditionalPaidinCapitalMember 5967007LIEEXZXILKG08 2025-01-01 2025-12-31 ifrs-full:OtherEquityInterestMember 5967007LIEEXZXILKG08 2025-01-01 2025-12-31 ifrs-full:ReserveOfExchangeDifferencesOnTranslationMember 5967007LIEEXZXILKG08 2025-01-01 2025-12-31 ifrs-full:ReserveOfGainsAndLossesOnFinancialAssetsMeasuredAtFairValueThroughOtherComprehensiveIncomeMember 5967007LIEEXZXILKG08 2025-01-01 2025-12-31 ifrs-full:ReserveOfCashFlowHedgesMember 5967007LIEEXZXILKG08 2025-01-01 2025-12-31 pol:SalgsopsjonerIkkeKontrollerendeInteresser 5967007LIEEXZXILKG08 2025-01-01 2025-12-31 ifrs-full:OtherReservesMember 5967007LIEEXZXILKG08 2025-01-01 2025-12-31 pol:IkkeKontrollerendeEierandelEksklusiveOmregningseffekter 5967007LIEEXZXILKG08 2025-01-01 2025-12-31 pol:OmregningseffekterValutaIkkeKontrInteresserMember 5967007LIEEXZXILKG08 2025-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 5967007LIEEXZXILKG08 2025-12-31 ifrs-full:TreasurySharesMember 5967007LIEEXZXILKG08 2025-12-31 ifrs-full:SharePremiumMember 5967007LIEEXZXILKG08 2025-12-31 ifrs-full:AdditionalPaidinCapitalMember 5967007LIEEXZXILKG08 2025-12-31 ifrs-full:OtherEquityInterestMember 5967007LIEEXZXILKG08 2025-12-31 ifrs-full:ReserveOfExchangeDifferencesOnTranslationMember 5967007LIEEXZXILKG08 2025-12-31 ifrs-full:ReserveOfGainsAndLossesOnFinancialAssetsMeasuredAtFairValueThroughOtherComprehensiveIncomeMember 5967007LIEEXZXILKG08 2025-12-31 ifrs-full:ReserveOfCashFlowHedgesMember 5967007LIEEXZXILKG08 2025-12-31 pol:SalgsopsjonerIkkeKontrollerendeInteresser 5967007LIEEXZXILKG08 2025-12-31 ifrs-full:OtherReservesMember 5967007LIEEXZXILKG08 2025-12-31 pol:IkkeKontrollerendeEierandelEksklusiveOmregningseffekter 5967007LIEEXZXILKG08 2025-12-31 pol:OmregningseffekterValutaIkkeKontrInteresserMember 5967007LIEEXZXILKG08 2026-02-17 2026-02-17 ifrs-full:ReserveOfGainsAndLossesOnFinancialAssetsMeasuredAtFairValueThroughOtherComprehensiveIncomeMember ifrs-full:MajorOrdinaryShareTransactionsMember 5967007LIEEXZXILKG08 2023-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 5967007LIEEXZXILKG08 2023-12-31 ifrs-full:TreasurySharesMember 5967007LIEEXZXILKG08 2023-12-31 ifrs-full:SharePremiumMember 5967007LIEEXZXILKG08 2023-12-31 ifrs-full:AdditionalPaidinCapitalMember 5967007LIEEXZXILKG08 2023-12-31 ifrs-full:OtherEquityInterestMember 5967007LIEEXZXILKG08 2023-12-31 ifrs-full:ReserveOfExchangeDifferencesOnTranslationMember 5967007LIEEXZXILKG08 2023-12-31 ifrs-full:ReserveOfGainsAndLossesOnFinancialAssetsMeasuredAtFairValueThroughOtherComprehensiveIncomeMember 5967007LIEEXZXILKG08 2023-12-31 ifrs-full:ReserveOfCashFlowHedgesMember 5967007LIEEXZXILKG08 2023-12-31 pol:SalgsopsjonerIkkeKontrollerendeInteresser 5967007LIEEXZXILKG08 2023-12-31 ifrs-full:OtherReservesMember 5967007LIEEXZXILKG08 2023-12-31 pol:IkkeKontrollerendeEierandelEksklusiveOmregningseffekter 5967007LIEEXZXILKG08 2023-12-31 pol:OmregningseffekterValutaIkkeKontrInteresserMember 5967007LIEEXZXILKG08 2023-12-31 5967007LIEEXZXILKG08 2024-01-01 2024-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 5967007LIEEXZXILKG08 2024-01-01 2024-12-31 ifrs-full:TreasurySharesMember 5967007LIEEXZXILKG08 2024-01-01 2024-12-31 ifrs-full:SharePremiumMember 5967007LIEEXZXILKG08 2024-01-01 2024-12-31 ifrs-full:AdditionalPaidinCapitalMember 5967007LIEEXZXILKG08 2024-01-01 2024-12-31 ifrs-full:OtherEquityInterestMember 5967007LIEEXZXILKG08 2024-01-01 2024-12-31 ifrs-full:ReserveOfExchangeDifferencesOnTranslationMember 5967007LIEEXZXILKG08 2024-01-01 2024-12-31 ifrs-full:ReserveOfGainsAndLossesOnFinancialAssetsMeasuredAtFairValueThroughOtherComprehensiveIncomeMember 5967007LIEEXZXILKG08 2024-01-01 2024-12-31 ifrs-full:ReserveOfCashFlowHedgesMember 5967007LIEEXZXILKG08 2024-01-01 2024-12-31 pol:SalgsopsjonerIkkeKontrollerendeInteresser 5967007LIEEXZXILKG08 2024-01-01 2024-12-31 ifrs-full:OtherReservesMember 5967007LIEEXZXILKG08 2024-01-01 2024-12-31 pol:IkkeKontrollerendeEierandelEksklusiveOmregningseffekter 5967007LIEEXZXILKG08 2024-01-01 2024-12-31 pol:OmregningseffekterValutaIkkeKontrInteresserMember
h
Årsrapport
2025
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | 2

| Årsrapport 2025 |  |

Innholdsforteg nelse

Konsernsjefens beretning ............................................................................................................................................ | 3
Nøkkeltall ..................................................................................................................................................................... | 4
Dette er Polaris Media ................................................................................................................................................. | 5
Konsernstyret .............................................................................................................................................................. | 6
Konsernledelsen .......................................................................................................................................................... | 9
Redaksjonell organisering ............................................................................................................................................ | 13
Årsrapport fra konserntillitsvalgt ............................................................................................................................... | 14
Styrets årsberetning ................................................................................................................................................... | 15
Uavhengig bærekraftsrevisors attestasjonsuttalelse .................................................................................................. | 95
Redegjørelse om foretaksstyring ................................................................................................................................ | 99
Konsernregnskap Polaris Media ................................................................................................................................. | 107
Årsregnskap Polaris Media ASA ................................................................................................................................... | 164
Uavhengig revisors beretning ...................................................................................................................................... | 190

1 Se Alternative resultatmål
2 M ålt mot baseåret 2023
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | 3

| Årsrapport 2025 |  |

Konsernsjefens beretning
Polaris Media rapporterte en EBITDA justert 1 på MNOK
310 i 2025, en økning på 7% fra året før. Resultatene i
første halvår var ikke tilfredsstillende, i hovedsak som
følge av utviklingen i Stampen Media. Det ble derfor
gjennomført omfattende effektiviseringstiltak i Stampen
Media i tredje kvartal, noe som bidro til sterk
resultatvekst mot slutten av året for konsernet. For året
som helhet var sterk utvikling i digitale brukerinntekter og
god kostnadsdisiplin de viktigste driverne for
resultatveksten.
Den digitale inntektsutviklingen var sterk også i 2025.
Veksten var i hovedsak drevet av digitale brukerinntekter,
som økte med 22% i både Norge og Sverige. Antall
heldigitale abonnement økte med 12% og utgjorde 75% av
de samlede abonnementene ved utgangen av året. Det ble
også realisert høyere priser på disse abonnementene. I
2025 utgjorde inntekter fra heldigitale produkter nær
halvparten av mediehusenes samlede brukerinntekter.
Dette gir Polaris Media et solid inntektsgrunnlag i møte
med videre nedgang i papirbaserte produkter.
Mediehusene i Norge leverte meget gode resultater i 2025,
til tross for et fortsatt krevende annonsemarked. Veksten i
brukerinntektene tiltok gjennom året, drevet av høy vekst i
digitale inntekter, mens de papirbaserte brukerinntektene
samlet sett var nær nivået fra året før. Samtidig var
kostnadsveksten lav som følge av fortsatte
effektiviseringstiltak.
De svenske mediehusene leverte også sterk digital
inntektsutvikling gjennom 2025. Resultatene i første halvår
var likevel for svake, som følge av et krevende
annonsemarked og en betydelig svekkelse i papirbaserte
abonnementsinntekter. Samtidig opplevde den svenske
distribusjonsvirksomheten svak inntektsutvikling drevet av
sterkt reduserte pakkevolumer. Det ble i tredje kvartal
derfor gjennomført omfattende kostnadstiltak i både
mediehusene og distribusjonsvirksomheten i Sverige.
I kombinasjon med sterkere digital vekst ga dette et
betydelig resultatløft for de svenske mediehusene i fjerde
kvartal. Tiltakene bidro også til at resultatutviklingen i den
svenske distribusjonsvirksomheten var stabil i fjerde
kvartal, etter en lengre periode med nedgang. Samlet sett
gir dette et styrket utgangspunkt for 2026, for både
mediehusene og distribusjonsvirksomheten. Samtidig
fortsetter arbeidet med målrettede tiltak for å bedre
inntektsutviklingen i Stampen Media, særlig med tanke på
brukerinntektene.
Geopolitisk uro og informasjonsmessig fragmentering gjør
uavhengig og undersøkende journalistikk viktigere enn
noen gang. Den sterke veksten digitalt hadde likevel ikke
vært mulig uten journalistikk og formater som engasjerer.
Vi er derfor stolte over at mediehusenes bidrag ble
anerkjent også i 2025. Med syv priser under INMA Global
Media Awards var Stampen Media blant mediehusene i
verden med flest utmerkelser. I tillegg gikk prisen for "Årets
netthode" nok en gang til en av våre medarbeidere i
iTromsø. Utmerkelsene bekrefter styrken i arbeidet med
digital utvikling og innovasjon i konsernets mediehus, og
understreker betydningen av langsiktige investeringer i
kompetanse og teknologi. Kunstig intelligens integreres i
stadig flere funksjoner og prosesser og bidrar til styrket
redaksjonell kapasitet og mer effektive kommersielle
aktiviteter.
Omstillingen de siste årene har vært tett knyttet til den
digitale transformasjonen. Overgangen fra papirbaserte
produkter til digitale løsninger er også en sentral del av
konsernets klimaomstilling, og i 2025 ble konsernets
klimagassutslipp redusert med 8% fra året før. Dette er nok
et viktig steg på veien mot målet om å redusere konsernets
klimagassutslipp med 42% innen 2030 2.
I tillegg til de operative effektiviseringstiltakene har
konsernet gjennomført viktige strategiske grep i løpet av
året. Polaris Media økte i 2025 sin eierandel i Stampen
Media, som nå er et heleid datterselskap. Samtidig ble det
en stadig tettere integrasjon mellom virksomhetene i Norge
og Sverige, både organisatorisk og operativt. Samordning
av utviklingsressurser og produktmiljøer har styrket
konsernets samlede gjennomføringsevne og lagt et
tydeligere grunnlag for videre lønnsom vekst på tvers av
markedene.
Polaris Media utbetalte i 2025 sitt høyeste utbytte
noensinne, med en samlet utbetaling til aksjonærene på
om lag 1,1 milliarder kroner. Utbyttet var knyttet til nedsalg
av aksjer i Vend Marketplaces ASA, samtidig som konsernet
har beholdt en betydelig eierposisjon i selskapet.
Markedsverdien av denne aksjebeholdningen er nå om lag
MNOK 796. Med bakgrunn i konsernets solide finansielle
posisjon har styret foreslått å utbetale et utbytte på NOK
3,30 per aksje til Polaris Medias aksjonærer. Den finansielle
styrken gir samtidig gode forutsetninger for målrettede
investeringer i kjernevirksomheten og videre lønnsom
digital vekst. Med en forbedret kostnadsstruktur og et
sterkere digitalt inntektsgrunnlag går Polaris Media dermed
styrket inn i 2026.
Per Axel Koch
Konsernsjef
3 Se Alternative resultatmål
4 Det ble i 2025 bokført totalt MNOK 42 i engangseffekter, bestående av MNOK 51 i avsetninger til gavepensjoner og sluttvederlag i
forbindelse med effektiviseringstiltak, samt MNOK 9 i gevinst fra eiendomssalg. I 2024 ble det bokført totalt MNOK 13 i engangseffekter,
hvilket omfatter avvikling av trykkerikontrakt i Sverige og sluttvederlag i forbindelse med effektiviseringstiltak i Polaris Trykk (Norge).
5 Styret i Polaris Media ASA har foreslått å dele ut et ordinært utbytte på NOK 3,30 per aksje for 2025. Utbetaling er betinget av
godkjenning i ordinær generalforsamling i 11. mai 2026.
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | 4

| Årsrapport 2025 |

Nøkkeltall
Nedenfor følger en oversikt over nøkkeltall for virksomheten i 2025. For nærmere detaljer om regns kapstal l, se
årsregnskapet.

Polaris Media | 2025 | 2024
(tall i MNOK om ikke annet er angitt) |  |
Konsernets finansielle resultat |  |
Driftsinntekter | 3 651 | 3 598
EBITDA 3 | 268 | 278
Engangseffekter 4 | 42 | 13
EBITDA justert | 310 | 290
Resultat før skatt | 24 | 698
Årets resultat | 18 | 693
Ikke-kontrollerende interesser | 11 | 16
Aksjonærene i morselskapet | 7 | 678
Konsernets finansielle stilling |  |
Kontantbeholdning | 348 | 1 283
Totalkapital | 3 994 | 5 712
Egenkapital | 2 064 | 3 692
Rentebærende gjeld | 40 | 60
Operasjonelle data |  |
Abonnement per 31.12 (1 000) | 658 | 643
hvorav digitale (1 000) | 495 | 443
Månedlige sidevisninger (mill.) | 288 | 277
Totale klimagassutslipp (tCO2e) | 23 275 | 25 332
Nøkkeltall per aksje (NOK) |  |
Resultat per aksje | 0,15 | 13,83
Ordinært utbytte per aksje 5 | 3,30 | 2,00
Tilleggsutbytte per aksje | - | 20,40
Aksjekurs per 31.12 | 54,50 | 84,00

| Polaris Media | Årsrapport 2025 | 5

| Årsrapport 2025 |

Dette er Polaris Media
Polaris Media er et børsnotert mediekonsern som ble
etablert 20. oktober 2008. Konsernet har røtter helt
tilbake til første utgivelse av Adresseavisen i 1767, og er i
dag en betydelig aktør i det nordiske medielandskapet.
Polaris Media eier 78 lokale og regionale mediehus,
hvorav 62 i Norge og 16 i Sverige. Utover
mediehusvirksomheten har konsernet fem trykkerier og
fem distribusjonsselskaper i Norge, samt ett
distribusjonsselskap i Sverige.
Mediehusene i konsernet når daglig ut til omtrent
halvannen million lesere på digitale plattformer. Gjennom
bærekraftig drift og langsiktig eierperspektiv for sine
virksomheter, vil Polaris Media sikre demokratiske
grunnprinsipper som ytringsfrihet, pressefrihet og
informasjonsfrihet for fremtiden.
M ediehus Norge
Konsernets 62 norske mediehus er organisert i seks
regionale underkonsern: Polaris Media Nord-Norge,
Polaris Media Midt-Norge, Polaris Media Nordvestlandet,
Polaris Media Øst, Polaris Media Vest og Polaris Media
Sør. Adresseavisen, Fædrelandsvennen og
Sunnmørsposten er de tre største norske mediehusene i
konsernet.
Mediehus Sverige
Stampen Media er det klart ledende mediehuskonsernet
på Sveriges vestkyst. Mediehusvirksomheten består av 16
mediehus, med Göteborgs-Posten som det klart største.
Trykk (Norge)
Polaris Medias fem trykkerier i Norge er organisert i
underkonsernet Polaris Trykk, og trykker papiravisene til
nesten samtlige av konsernets mediehus i Norge. Utover
konsernets egne aviser, har trykkeriene en betydelig
portefølje av oppdrag for eksterne kunder.
Distribusjon Norge
Distribusjonsvirksomheten i Norge består av fem
regionale distribusjonsselskaper, som distribuerer
papiraviser for både konsernets egne mediehus og
eksterne mediehus. I tillegg distribueres et stort volum
netthandelspakker gjennom Helthjem-nettverket.
Distribusjon Sverige
Distribusjonsvirksomheten i Sverige består av Stampen
Medias distribusjonsselskap Västsvensk
Tidningsdistribution (VTD). Selskapet distribuerer
papiraviser for mediehusene i Stampen Media. VTD
sorterer og distribuerer i tillegg netthandelspakker
gjennom Early Bird.
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | 6

| Årsrapport 2025 |

Konsernstyret
Trond Berger
Styreleder (2021)
Styremedlem (2010)
Uavhengig av hovedaksjeeiere
Leder av kompensasjonskomiteen
Trond Berger er utdannet siviløkonom fra Handelshøyskolen BI og er statsautorisert revisor, i tillegg gikk han forsvarets
befalsskole i 1977. Fra 1999 til 2019 var Berger ansatt som CFO i Schibsted ASA hvor han også hadde ansvar for bærekraft.
Tidligere stillinger inkluderer investeringsdirektør i Stormbull, CFO i Nycomed ASA, konserndirektør for strategi og
forretningsutvikling i Nycomed Amersham og partner i revisjonsfirmaet Arthur Andersen. Han er daglig leder i Blommenholm
Industrier AS, styreleder i Yara International ASA, Bertel O. Steen Holding AS og Arctic Asset Management AS, og leder
valgkomité i Vend Marketplaces ASA.
Stefan Persson
Nestleder (2025)
Styremedlem (2019)
Ikke uavhengig av hovedaksjeeiere, styremedlem i Erna Gruppen
Medlem av revisjonsutvalget
Stefan Persson er utdannet siviløkonom og er autorisert revisor fra universitetene i Karlstad og Göteborg. I tillegg har han
gjennomført en rekke kortere utdanninger, blant annet ved Harvard Business School og IMD. Han har mer enn 35 års erfaring
fra revisjonsarbeid og ca. 20 års erfaring fra operative ledelsesfunksjoner i EY på både lokalt, nordisk og globalt nivå. Persson
gikk av som partner i EY i 2016 og har etter dette jobbet som rådgiver og innehatt ulike styreverv. For tiden er han
styremedlem i Leksands Sparbank, Svealands Risk och Compliance AB samt Erna Gruppen AB og noen av deres
datterselskaper. Hans styreerfaring inkluderer opplæring og praktisk arbeid knyttet til bærekraftsrapportering.
Bente Sollid
Styremedlem (2009)
Uavhengig av hovedaksjeeiere
Medlem av kompensasjonskomiteen
Bente Sollid har en utdannelse i statsvitenskap og har i tillegg fullført flere utdanningsprogram som Executive og Advanced
Board Program ved INSEAD, "Transforming your business with AI" ved INSEAD og "Sustainable Business Strategy" ved
Harvard Business School. Hun grunnla Digital Hverdag på 90-tallet som senere ble børsnotert i Stockholm under navnet Cell
Network, i dag Bouvet ASA på Oslo Børs. Som redaktør i Kyst-Nytt, ble hun tidenes yngste medlem av Norsk
Redaktørforening. Hun har vært finalist for Woman Board Award i 2018 og rangert som Norges tiende mest innflytelsesrike
kvinne av Økonomisk Rapport i 1999. For tiden er Sollid styreleder i UtilityCloud og Sonat Topco, og styremedlem i en rekke
selskap hvor teknologi og digital utvikling er drivere. Hun er styremedlem i Nordiske Boards Impact Forum, som i samarbeid
med World Economic Forum jobber for å utvikle klimakompetanse i nordiske styrer. Hun er sertifisert i
bærekraftsrapportering gjennom Norsk Institutt for Styremedlemmer og har gjennomført det åtte uker lange programmet
"Boards Oversight in Sustainability for Value Creation" i regi av Boards Impact Forum.
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | 7

| Årsrapport 2025 |

Stig Eide Sivertsen
Styremedlem (2010)
Uavhengig av hovedaksjeeiere
Leder av revisjonsutvalget
Stig Eide Sivertsen er utdannet BA Economics (honors) og Master of Science in Management ved Durham University og
grunnfag i juss fra Universitetet i Bergen. Sivertsen har hatt en rekke ledende roller i norsk næringsliv, inkludert
finansdirektør i Schibsted og Petroleum Geo-Services (PGS), gründer og administrerende direktør i Nettavisen,
økonomidirektør i Telenor Link, konserndirektør i Telenor med ansvar for mediedivisjonen Telenor Broadcast, konsernsjef i
Opplysningen 1881 og konsernsjef i Electromagnetic Geoservices (EMGS). Sivertsen er styreleder i Norengros og styremedlem
i blant annet Foinco og Alliero, og eier og utvikler selskap hovedsakelig i mediebransjen. Han gjennomførte i 2024
Revisorforeningens etterutdanningsprogram "Styrets ansvar for bærekraftsrapporteringen".
Thale Kuvås Solberg
Styremedlem (2023)
Uavhengig av hovedaksjeeiere
Medlem av revisjonsutvalget
Thale Kuvås Solberg er utdannet siviløkonom fra Norges Handelshøyskole. Hun har bred ledererfaring fra børsnoterte
selskap, start-ups, teknologiselskaper og bank/finans, med fokus på strategi, skalering og forretningsutvikling. Solberg har
vært President & CEO i det da børsnoterte teknologiselskapet Q-Free ASA og innehatt topplederstillinger i Volue og
Sparebank 1. I 2016 ble hun kåret til «Topp 10 Årets unge leder i Norge», og i 2020 ble hun kåret til «Norges 50-fremste tech
kvinner» av ODA-nettverket og Abelia. Hun er i dag administrerende direktør i EnergiPartner som jobber med
energioptimalisering for å bistå industri- og næringslivsaktører med mer bærekraftig drift og vekst. I tillegg gjennomførte hun
Executive Board Programme ved INSEAD i 2023. Solberg har i dag styreverv i Folketrygdfondet, Allstad, Aspelin Reitan
Eiendom, MazeMap, TouchNetix, Ztl Payment Solutions og Bitastad.
Gard Steiro
Styremedlem (2024)
Ikke uavhengig av hovedaksjeeiere, ansatt i Schibsted
Gard Steiro har studert organisasjon og ledelse ved Norges Handelshøyskole (NHH) og sosiologi ved Universitetet i Bergen, og
har i tillegg flere utdanningsprogram innen ledelse som NHOs lederprogram og "Leadership development program" ved
INSEAD. Steiro startet sin karriere i avisen Bergens Tidende, hvor han jobbet som journalist og sjefredaktør. Han gikk senere
over til VG, hvor han har hatt flere ulike lederstillinger og nå er ansvarlig redaktør og administrerende direktør. Steiro har
vært en sentral figur i å fremme digital transformasjon og redaksjonell innovasjon innen mediebransjen. Han har vært en
pådriver for å utnytte ny teknologi, dataanalyse og brukerengasjement for å tilpasse medieinnhold til det digitale landskapet.
Steiro har vært en forkjemper for å utforske nye plattformer og formater, samtidig som kvaliteten og integriteten til
journalistikken opprettholdes. Steiro har mottatt flere priser og utmerkelser for sitt arbeid som journalist og redaktør.
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | 8

| Årsrapport 2025 |

Annette Björkman
Styremedlem (2025)
Ikke uavhengig av hovedaksjeeiere, styremedlem i Erna Gruppen
Annette Björkman er utdannet siviløkonom fra Högskolan i Karlstad. Hun har siden 2020 arbeidet med styrearbeid, rådgivning
og konsulenttjenester gjennom eget selskap og er i tillegg leder av valgkomiteen i Swedbank AB. Hun har vært styremedlem i
Erna Gruppen siden 2018. I Sparbanksstiftelsen Alfa har hun vært styremedlem siden 2012 og styreleder siden 2021.
Björkman har 20 års erfaring som administrerende direktør i HSB Värmland (2007-2019) og i Almi Företagspartner Värmland
AB (1999-2007), og har tidligere jobbet i Öhrlings Revisionsbyrå. Hun har gjennomført omfattende videreutdanning innen
bærekraft, styrearbeid, ledelse og strategisk utvikling, blant annet ved KTH Executive School. Björkman har erfaring fra
styreverv på tvers av bransjer, og har hatt en rekke oppdrag som mentor og rådgiver for ledere og gründere. Hun har i
perioden 2022-2025 gjennomført den årlige sertifiseringen i bærekraft for finansbransjen (ÅKU) i regi av Finanskompetens.
Lajla Ellingsen
Styremedlem (2022)
Ansattrepresentant
Medlem av kompensasjonskomiteen
Lajla Ellingsen har cand. mag i journalistikk og økonomi fra Nord Universitet og Trondheim Økonomiske Høgskole, i tillegg til
flere masteremner i gravejournalistikk ved Senter for undersøkende journalistikk (Sujo). Hun har jobbet som journalist siden
1992, først og fremst som politisk reporter og undersøkende journalist i blant annet Klassekampen og Dagbladet. Ellingsen
har mottatt flere priser for sitt arbeid med gravejournalistikk, blant annet fem SKUP-diplomer. Hun begynte i Adresseavisen i
2001 og er i dag avisens gravesjef.
w
Monika Vartdal Giske
Styremedlem (2024)
Ansattrepresentant
Monika Vartdal Giske er medierådgiver i Polaris Marked Nordvest med lokasjon i Sunnmørsposten, og har jobbet i
mediehuset siden 2008. Hun er styreleder/klubbleder for Parat Media PMNV og sitter i styret for Polaris Marked Nordvest.
Hun har tidligere hatt fast plass i underkonsernstyret i Polaris Media Nordvestlandet i fire år og er i dag varamedlem i styret
for Sunnmørsposten. Vartdal Giske er også leder i styret i Giske kommunale legesenter.
Steinar Vindsland
Styremedlem (2022)
Ansattrepresentant
Steinar Vindsland har vært ansatt i Fædrelandsvennen siden 1986 og jobbet med alt fra ungdomsstoff til politikk og helse,
papiravisdesker og var første skrivende journalist i Fædrelandsvennen.no. Vindsland har vært leder av redaksjonsklubben i
Fædrelandsvennen, Agder journalistlag og ledet opprettelsen av den faglige, regionale journalistkonferansen
Sommerkonferansen. Han har lang styreerfaring i Norsk journalistlag og var konserntillitsvalgt i Schibsted før etableringen av
Polaris Media Sør.
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | 9

| Årsrapport 2025 |

Konsernledelsen
Konsernledelsen (KL) i Polaris Media består av ti medlemmer. Konsernsjef Per Axel Koch og konsernledelsen har det
overordnede ansvaret for eierstyring, konsernstrategi og løpende drift. Dette inkluderer fellesfunksjoner og satsinger på tvers
i konsernet.
Konsernets virksomhet er strukturert i ni hoveddatterselskaper med egne ledergrupper og styrer. Organiseringen sikrer
effektiv risikostyring og operasjonalisering av strategi tilpasset de ulike behovene i hvert enkelt virksomhetsområde. De
operative lederne for Polaris Media Nord-Norge og Polaris Media Nordvestlandet (samme leder), Polaris Media Sør, Polaris
Media Midt-Norge og Stampen Media sitter alle i KL.
Arbeidet med konsernfelles tjenester, utvikling og digital transformasjon for medievirksomheten er sentralt koordinert i
kompetansegrupper for teknologi, annonse, brukermarked, redaksjonell innsikt og analyse, og prosjekt- og
forretningsutvikling. Hvert fagområde styres gjennom sentrale styringsgrupper, som ledes av medlemmer fra
konsernledelsen. Denne organiseringen sikrer effektiv drift og en direkte kobling mellom konsernets overordnede strategiske
mål og de operasjonelle behovene. Konsernledelsens aktive deltakelse sikrer integrerte prosesser og effektive beslutninger
som er i samsvar med konsernets hovedprioriteringer.
Per Axel Koch er utdannet siviløkonom fra Norges Handelshøyskole (NHH) 1985, med
fullført Høyere Avdeling i 1987. Han startet sin karriere hos Wilh. Wilhelmsen Ltd som
stipendiat/prosjektkonsulent 1985-87 før han gikk videre til konsulentrolle i McKinsey &
Co 1989-91. Koch ble ansatt i Adresseavisen ASA i 1991 som viseadm.dir., og arbeidet som
administrerende direktør/konsernsjef i Adresseavisen konsern fra 1996. Ved etableringen
av Polaris Media ASA i 2008 tiltrådte han som konsernsjef. Koch sitter som styreleder i de
fleste hoveddatterselskapene i Polaris Media Norge, samt i Stampen Media AB. Han er
også styreleder i Helse Midt-Norge og i Midt-Norsk Jazzsenter, nestleder i styret i Kolstad
Håndball, og nestleder i Trønder-Avisa. Koch har tidligere vært styreleder i Sparebank 1
SMN fra 2001-2013, i ATB fra 2016-2023 og i Fjordkraft 2018-2021.
Per Axel Koch
Konsernsjef
Jørgen Aune har en master i regnskap og revisjon fra Norges Handelshøyskole (NHH) i
2012, og jobbet som revisor i revisjonsselskapet EY i perioden 2012-2016. Aune har jobbet
i konsernet siden 2016. Først som økonomisjef i Polaris Trykk, før han ble ansatt som
økonomidirektør i Polaris Media ASA fra 2020. Aune tiltrådte som CFO for Polaris Media
ASA 1. januar 2023. Som CFO har han det overordnende ansvaret for finansiell styring og
rapportering i konsernet, herunder bærekraftsrapporteringen. Han gjennomførte i 2022
Revisorforeningens etterutdanningsprogram "Akademiet for bærekraftsrapportering".
Aune sitter i styret i flere av hoveddatterselskapene i konsernet
Jørgen Aune
CFO
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | 10

| Årsrapport 2025 |

Tove Nedreberg har utdannelse i økonomi og administrasjon fra Trondheim Økonomiske
Høgskole (nå NTNU) og videreutdanning i strategi og ledelse ved NTNU. Hun har også
gjennomført Executive Board Programme ved INSEAD. Nedreberg har tidligere vært
økonomisjef i Norges Handels og Sjøfartstidende, og økonomisjef og assisterende direktør
i Aftenposten. Hun ble ansatt som økonomidirektør i Adresseavisen i 1999 og var
viseadm.dir. fra 2003 og frem til etableringen av Polaris Media. Fra 2008 har hun vært
adm.dir. i Adresseavisen og Polaris Media Midt-Norge og stedfortreder for konsernsjef, og
har ansvar for flere sentrale enheter i konsernet, som brukermarked og annonse.
Nedreberg er styreleder i Trondheim Symfoniorkester & Opera og nestleder i styret i NITR
(Næringsforeningen i Trondheimsregionen). I tillegg styremedlem i selskap som Polaris
Tove Nedreberg
Adm.dir. Adresseavisen
Adm.dir. Polaris Media Midt-Norge
Media har eierskap i, som MazeMap, Faktisk.no, Stampen Media og HeltHjem Netthandel.
Harald H. Rise er utdannet cand. mag. i Norge og har journalistutdanning fra USA. Rise ble
ansatt i Sunnmørsposten i 1985 hvor han jobbet både som journalist og vaktsjef. Han var
ansatt som informasjonssjef i Ulsteinkonsernet i ett år før han returnerte til
Sunnmørsposten i 1994 som ansvarlig redaktør, kombinert med stillingen som
administrerende direktør fra 2002 til 2007. Rise var konserndirektør i Edda Media i
perioden 2007-2009. Fra 2009 gikk han inn som administrerende direktør i Polaris Media
Nordvestlandet og er i dag adm.dir. både i Polaris Media Nordvestlandet og Polaris Media
Nord-Norge. Rise er medlem i hovedstyret i Mediebedriftenes Landsforening (MBL),
styremedlem i Mediebedriftenes Klareringstjeneste og nestleder i Norsk Presseforbund.
Han er også styremedlem i Trønder-Avisa og Avisa Nordland, i tillegg til å være styreleder i
Harald H. Rise
Adm.dir. Polaris Media Nordvestlandet
Adm.dir. Polaris Media Nord-Norge
en lang rekke konserninterne selskaper.
Håvard Kvalheim er utdannet siv.ing. /master of science i industriell økonomi og
teknologiledelse ved NTNU i 2008, med spesialisering innen data og finans. Kvalheim har
tidligere jobbet som konsulent i Ernst & Young. I Polaris Media har han hatt ulike roller
som forretningsutvikler, prosjektdirektør og konserndirektør med ansvar for digital
utvikling og prosjekt og forretningsutvikling. Han har også vært ansvarlig for flere av
oppkjøpene i Polaris Media i nyere tid. Høsten 2021 ble han ansatt som administrerende
direktør i Polaris Media Sør og Fædrelandsvennen, og fra januar 2023 har han også tatt
over som styreleder for Polaris Media Vest. I tillegg er han styremedlem i Gyldendal ASA,
Stampen Media og Mentor Medier.
Håvard Kvalheim
Adm.dir. Fædrelandsvennen
Adm.dir. Polaris Media Sør
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | 11

| Årsrapport 2025 |

Johan Hansson er utdannet siviløkonom ved Lunds Universitet i 1997 og har en
Reserveoffisereksamen fra Officerhögskolan i 1995. Fra 1997-2000 var han ansvarlig for
rekruttering hos STS Education i England og Irland. Hansson startet sin mediekarriere på
Metro International i London som management trainee i 2000, før han ble ansvarlig for
Metros lansering i Hong Kong i 2002 og for virksomheten i Nord-Amerika i årene
2003-2005. I 2006-2012 drev han egen konsulentvirksomhet i New York med fokus på
bedriftsutvikling, og han hadde interim-roller innen media og software, blant annet som
direktør for en IT-startup i India i 2007-2009. Fra 2013 til 2016 var han direktør i Roxen
som utvikler redaksjonelle publiseringssystemer med ansvar for virksomheten i USA. Siden
Johan Hansson
Adm.dir. Stampen Media
2017 har han vært adm.dir. i Stampen Media og styreleder i Västvensk
Tidningsdistribution AB.
Kirsti Husby er utdannet journalist fra Høgskulen i Volda, og har en cand. mag. grad med
nordisk, fransk og pedagogikk. Husby har tatt videreutdanning i strategi og ledelse fra
NTNU og Executive Board Programme ved INSEAD. Husby ble ansatt i Adresseavisen i 1998
og har jobbet både som økonomi- og nyhetsjournalist. Hun har også vært reportasjeleder,
nyhetsredaktør og utviklingsredaktør før hun ble ansatt som sjefredaktør i 2017. Husby
har vært styremedlem og jurymedlem i SKUP og jurymedlem i Den Store Journalistprisen.
Hun er i dag styremedlem i NTB og Brønnøysunds Avis.
Kirsti Husby
Sjefredaktør i Adresseavisen
Eivind Ljøstad har studert journalistikk i Kristiansand og har historie mellomfag og
statsvitenskap grunnfag fra Universitetet i Oslo. Han jobbet i Dagbladet i 18 år i ulike
lederroller som blant annet kveldsredaktør og nyhetsredaktør. Ljøstad ble ansatt som
sjefredaktør i Agderposten i 2009 og gikk over til samme stilling i Fædrelandsvennen i
2010. Fra 2016 til 2021 var han publisher i Fædrelandsvennen. Etter at Håvard Kvalheim
ble ansatt som administrerende direktør, gikk Ljøstad over i stillingen som sjefredaktør.
Eivind Ljøstad fratrådte som medlem av konsernledelsen 1. mars 2026.
Eivind Ljøstad
Sjefredaktør i Fædrelandsvennen
Mari Brænd Hjelmeland er utdannet siviløkonom fra Norges Handelshøgskole (NHH) i
2016, med spesialisering innen økonomisk styring. Hun har tidligere jobbet som konsulent
i Accenture i Oslo, primært mot telekom- og teknologiselskaper.
Brænd Hjelmeland har jobbet i Polaris Media siden 2020, først som forretningsutvikler og
senere som leder for prosjekt- og forretningsutvikling. I november 2025 ble hun
konstituert Chief Product Officer (CPO), med ansvar for konsernets produktområde på
tvers av virksomheten i Norge og Sverige. Hun har tidligere vært styremedlem i Polaris
Media Vest, og sitter i dag i styret i Polaris Trykk og Nidaros Sparebank.
Mari Brænd Hjelmeland
Konstituert CPO
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | 12

| Årsrapport 2025 |

Asle Vestvik er utdannet ingeniør fra Gjøvik Ingeniørhøgskole og bedriftsøkonom fra
Bedriftsøkonomisk Institutt. Han har i tillegg gjennomført en rekke kurs innen IT, ledelse
og endringsprosesser, blant annet prosjektledelse ved NTNU. Vestvik startet karrieren
som systemkonsulent i Norsk Data i 1985 og ble ansatt i Adresseavisen i 1988 som
systemleder, før han i 1997 fikk rollen som IT-direktør i Adresseavisen.
I forbindelse med etableringen av Polaris Media i 2008 fikk Vestvik ansvar for konsernets
samlede IT- og teknologifunksjon. I 2025 ble Vestvik CTO med overordnet ansvar for
teknologi i hele Polaris Media-konsernet, både i Norge og i Stampen Media, og gikk
samme år inn i konsernledelsen. Han har ansvar for utvikling, drift, cybersikkerhet og
videreutvikling av konsernets teknologiske plattformer.
Asle Vestvik
CTO
Christofer Ahlqvist er utdannet journalist fra Södertörns högskola. I tillegg har han studert
historie på høgskolenivå.
Ahlqvist har jobbet i Göteborgs-Posten siden 2015. Først som nyhetssjef før han tiltrådte
som sjefredaktør og ansvarlig utgiver for avisen i 2017. Tidligere jobbet han i avisen Metro
(2005-2015). Der begynte han som redigerer, gikk videre til roller som blant annet nattsjef
og formsjef, før han avsluttet som sjefredaktør. Ahlqvist sitter i styret for de svenske
bransjeorganisasjonene Utgivarna og Tidningsutgivarna.
Christofer Ahlqvist
Sjefredaktør Göteborgs-Posten
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | 13

| Årsrapport 2025 |

R edaksjonell organisering
Det redaksjonelle arbeidet i Polaris Media Norge er tuftet
på Redaktørplakaten og «lov om redaksjonell
uavhengighet og ansvar i redaktørstyrte journalistiske
medier», som begge understreker redaktørens
selvstendighet innenfor rammen av virksomhetens formål
og grunnsyn. I Stampen Media følger redaksjonene de
presseetiske reglene som er formulert av
Medieombudsmannen.
Redaktørforum
Redaktørenes fulle uavhengighet er ikke til hinder for et
utstrakt faglig samarbeid, noe det er lagt stor vekt på helt
fra etableringen av Polaris Media. Redaktørforum skal
ivareta disse oppgavene og skal være et redaksjonelt
«lim» i konsernet. Alle NR-medlemmer i konsernet kan
være med i redaktørforum. Redaktørforum er også
sekretariat og valgkomite for konsernets redaksjonelle
stiftelse. Les mer om konsernets journalistiske aktivitet i
bærekraftsrapporten i årsberetningen.
Stiftelsen
Stiftelsen Polaris Media skal ifølge vedtektene påse at
konsernets publisistiske plattform blir ivaretatt. Den er et
viktig kontrollorgan som også har rådgivende funksjoner.
Stiftelsen har tre oppgaver:
▪ Ved ansettelse av sjefredaktør i ledende mediehus i
konsernet skal stiftelsen, før ansettelsen, avgi uttalelse
om den kandidaten som er foreslått, etter innstilling fra
styret.
▪ Stiftelsen skal videre avgi uttalelse og har vetorett ved
forslag til endring av den redaksjonelle plattformen.
▪ Dessuten skal stiftelsen kommentere selskapets årlige
publisistiske rapport, det vil si den redaksjonelle
årsrapporten.
Stiftelsen kan også i særlige tilfeller konsulteres av styret i
andre publisistiske spørsmål. Den redaksjonelle
plattformen er formulert i § 3 i vedtektene for Polaris
Media ASA. Vedtektene er tilgjengelige på
www.polarismedia.no.
Stiftelsens styremedlemmer i 2025
Henrik Syse (leder)
Gry Cecilie Sydhagen
Eva Kvelland
Svein Spjelkavik
Arne Blix
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | 14

| Årsrapport 2025 |

År srapp ort fra konserntillitsvalgt
2025 har vært et år preget av store variasjoner i de
økonomiske resultatene mellom de ulike delene av
konsernet. I Polaris Media Norge leverte mediehusene
sterke brukermarkedstall og befestet sin posisjon som den
foretrukne informasjonskanalen i sine områder.
Annonsemarkedet har samtidig vært preget av betydelig
usikkerhet. Dette merkes også i markedsselskapene i
Polaris Media, hvor det jobbes intensivt for å
opprettholde inntektene i et krevende marked, både
lokalt og nasjonalt. Polaris Trykk har levert
tilfredsstillende resultater, noe som er spesielt
imponerende med tanke på hvor utfordrende
markedssituasjonen er. Distribusjonsvirksomheten i Norge
opplevde resultatvekst i første halvår, men en mer
krevende avslutning på året. Her merkes både det
fallende papiravisopplaget og nedgangen i
pakkedistribusjon gjennom Helthjem Netthandel.
For våre kolleger i Stampen Media ble 2025 et
utfordrende år. Etter en markant nedgang i inntektene ble
det nødvendig å gjennomføre tiltak, og det ble besluttet
en nedbemanning på 68 årsverk totalt. Denne gangen ble
alle deler av organisasjonen berørt. Dette har naturligvis
vært krevende – og jeg har stor respekt for både de
berørte ansatte og de tillitsvalgte som har stått i dette
arbeidet. Det som er positivt etter den krevende
omstillingsprosessen, er at fjerde kvartal viser en klar
framgang, og at Stampen Media leverer betydelig bedre
resultater.
Det er stort fokus på utvikling og kompetanseheving i
konsernet og spesielt innen kunstig intelligens. Dette er
avgjørende for å sikre konsernets posisjon som en
ledende aktør i mediebransjen i både Norge og Sverige.
Polaris Media markerte seg også i år med en rekke
prestisjetunge priser for sitt redaksjonelle arbeid. Det er
særlig gledelig at Lars Adrian Giske fra iTromsø ble kåret
til Årets Netthode under NONA-prisene, for sitt arbeid
med å utvikle verktøy som håndterer og visualiserer store
datamengder i journalistikken. Dette er en svært
høythengende utmerkelse.
Gjennom året har konserntillitsvalgt besøkt bedrifter, hatt
møter med klubbledere, fagorganiserte og ledelsen. Disse
besøkene er en viktig del av rollen og bidrar til god
informasjonsflyt og et konstruktivt samarbeid. Den årlige
Polariskonferansen ble arrangert 27-28. mai, med bred
deltakelse fra tillitsvalgte. Konferansen er en sentral arena
for oppdatering og dialog mellom konsernledelsen og de
tillitsvalgte.
Samarbeidet med lederne for underkonsernutvalgene har
vært tett gjennom året. Disse lederne utgjør en sentral del
av tillitsvalgtapparatet i Polaris Media, og samarbeidet
fungerer veldig godt. Det har også vært jevnlig kontakt
med de sentrale tillitsvalgte i Stampen Media.
Jeg setter stor pris på det gode samarbeidet med
konsernledelsen og øvrig ledelse, og opplever at åpenhet
og gjensidig tillit er en styrke. Til slutt vil jeg igjen rette en
stor takk til alle tillitsvalgte i Polaris Media for den
uvurderlige innsatsen dere legger ned hver eneste dag.
Dere er en avgjørende ressurs for konsernet, og jeg er
stolt av å få representere dere.
Rune Setsaas
Konserntillitsvalgt Polaris Media ASA
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Årsberetning | 15
2025
Sty rets årsberetnin g

Om Polaris Media ..................................................................................................................... | 16
Resultater og utvikling ............................................................................................................. | 17
Risiko ........................................................................................................................................ | 21
Andre opplysninger .................................................................................................................. | 22
Utsiktene fremover .................................................................................................................. | 23
Hendelser etter balansedagen ................................................................................................. | 24
Bærekraftsrapport ................................................................................................................... | 25
Generelle opplysninger ....................................................................................................... | 26
Miljømessige forhold .......................................................................................................... | 38
Sosiale forhold .................................................................................................................... | 61
Styringsmessige forhold ...................................................................................................... | 83
Erklæring fra styre og konsernsjef ........................................................................................... | 94
Uavhengig bærekraftsrevisors attestasjonsuttalelse .............................................................. | 95

| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Årsberetning | 16

| Årsrapport 2025 |

Om Polaris Media
Virksomhet
Polaris Media ASA er et børsnotert mediekonsern som ble
etablert 20. oktober 2008, med røtter helt tilbake til første
utgivelse av Adresseavisen i 1767.
Polaris Media eier 78 lokale og regionale mediehus, hvorav
62 i Norge og 16 i Sverige. Utover mediehusvirksomheten
har konsernet en betydelig trykkeri- og
distribusjonsvirksomhet, med fem trykkerier og fem
distribusjonsselskaper i Norge, samt ett
distribusjonsselskap i Sverige. Konsernet har i tillegg
vesentlige eierinteresser i Vend Marketplaces ASA (1,47%),
Helthjem Netthandel AS (34%), Avisa Nordland AS (38%)
og Trønder-Avisa AS (35%).
Den operasjonelle virksomheten i Polaris Media er inndelt i
følgende driftssegmenter:
▪ Mediehus Norge
▪ Mediehus Sverige
▪ Trykk (Norge)
▪ Distribusjon Norge
▪ Distribusjon Sverige
Segmentet Mediehus Norge består av konsernets 62
norske mediehus, som er organisert i seks regionale
underkonsern: Polaris Media Nord-Norge, Polaris Media
Midt-Norge, Polaris Media Nordvestlandet, Polaris Media
Øst, Polaris Media Vest og Polaris Media Sør. De regionale
mediehusene Adresseavisen, Fædrelandsvennen og
Sunnmørsposten er de tre største norske mediehusene i
konsernet.
I Mediehus Sverige inngår Stampen Media, som er det
ledende mediehuskonsernet på Sveriges vestkyst.
Mediehusvirksomheten i Stampen Media består av 16
regionale og lokale mediehus, hvor Göteborgs-Posten er
det klart største.
Polaris Medias fem trykkerier i Norge er organisert i
underkonsernet Polaris Trykk, og rapporteres i segmentet
Trykk (Norge). Polaris Trykk trykker papiravisene til nesten
samtlige av konsernets mediehus i Norge. Utover
konsernets egne aviser, har trykkeriene en betydelig
portefølje av oppdrag for eksterne kunder. De eksterne
oppdragene består både av avistrykking for mediehus og
reklame-/siviltrykk for andre kunder. Ved utgangen av
2025 ble 103 unike avistitler trykket i Polaris Trykk. Polaris
Media har ingen trykkerivirksomhet i Sverige, og kjøper
trykkeritjenester eksternt.
Distribusjonsvirksomheten i Norge er organisert under
Polaris Distribusjon, og rapporteres i segmentet
Distribusjon Norge. Polaris Distribusjon består av fem
regionale distribusjonsselskaper, som distribuerer
papiraviser for både konsernets egne mediehus og
eksterne mediehus. I tillegg til tradisjonell avisdistribusjon,
har distribusjonsvirksomheten betydelige eksterne
inntekter fra distribusjon av netthandelspakker gjennom
Helthjem-nettverket.
Distribusjon Sverige består av Stampen Medias
distribusjonsselskap Västsvensk Tidningsdistribution (VTD).
Selskapet distribuerer papiraviser for mediehusene i
Stampen Media. I tillegg har virksomheten eksterne
inntekter fra distribusjon av post, samt distribusjon og
sortering av netthandelspakker gjennom Early Bird.
DIstribusjonsavtalen med Early Bird ble sagt opp i fjerde
kvartal 2025, og pakkedistribusjonen vil avvikles gradvis og
opphøre i sin helhet 30. juni 2026.
Visjon
Uavhengig journalistikk er en bærebjelke i et
velfungerende demokrati. Gjennom bærekraftig drift av
konsernets virksomheter, skal Polaris Media bidra til å
sikre demokratiske grunnverdier som ytringsfrihet,
pressefrihet og informasjonsfrihet for fremtiden.
Strategi
Polaris Medias hovedfokus er å drive et konsern hvor
mediehusene lager god lokal og regional journalistikk som
evner å engasjere i sine lokalsamfunn og med jevne
mellomrom sette nasjonal dagsorden.
Konsernet skal oppnå dette gjennom fem strategiske
fokusområder:
▪ Førstevalget for å bli oppdatert og engasjert lokalt og
regionalt
▪ Omstilling til en heldigital fremtid
▪ Være en attraktiv og utviklende arbeidsplass
▪ Ha en effektiv og bærekraftig forretningsmodell
▪ Styrke vår posisjon i mediemarkedet
Formålsparagraf
Selskapets formål er å drive mediehus, informasjons- og
forlagsvirksomhet, samt trykkeridrift og annen beslektet
næringsvirksomhet. Selskapet kan, for å realisere formålet,
foreta investeringer i andre selskaper samt eiendommer.
Redaksjonell plattform
Selskapets publisistiske virksomhet skal drives på en måte
som fullt ut sikrer den redaksjonelle frihet, uavhengighet
og integritet i overensstemmelse med Redaktørplakatens
prinsipper. Det er et overordnet mål å være talerør for –
og kritisk medspiller til – en positiv utvikling lokalt og
regionalt, og samtidig sette dagsorden nasjonalt.
En egen stiftelse skal påse at konsernets publisistiske
plattform blir ivaretatt. Se Den redaksjonelle
organiseringen i Polaris Media for en beskrivelse av
stiftelsens arbeid.
1 Se Alternative resultatmål
2 Norwegian Online News Association
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Årsberetning | 17

| Årsrapport 2025 |

Resultater og utvikling
2025 i korte trekk
Konsernet rapporterte driftsinntekter på MNOK 3 651
(3 598) i 2025. EBITDA justert 1 endte på MNOK 310 i 2025,
en resultatforbedring på MNOK 20 sammenlignet med
2024. Engangseffektene i 2025 var på MNOK 42 og gjaldt i
det vesentligste avsetninger knyttet til
effektiviseringstiltak gjennomført i mediehusene og
trykkerivirksomheten i Norge, samt i mediehusene og
distribusjonsvirksomheten i Sverige. Konsernets EBITDA
endte på MNOK 268 (278) og EBIT på MNOK 21 (33).
Mediehus Norge leverte solide resultater gjennom året,
mens Mediehus Sverige var preget av svakere utvikling i
første halvår. Gjennomførte kostnadstiltak bidro så til
sterk resultatvekst i de svenske mediehusene i fjerde
kvartal. Effektiviseringstiltak bidro også til stabil
resultatutvikling i Distribusjon Sverige mot slutten av året,
etter en lengre periode med nedgang. Distribusjon Norge
leverte resultatvekst i første halvår, mens resultatene falt i
andre halvår som følge av lavere pakkevolumer enn det
ekstraordinært høye volumet i andre halvår 2024.
Trykkerivirksomheten fortsatte å tilpasse driften til lavere
etterspørsel etter papiraviser, og leverte resultater på nivå
med året før.
Konsernets mediehus fortsatte å levere godt i
brukermarkedet i 2025. Brukerinntektene økte med 7% fra
året før, drevet av 22% vekst i inntekter fra heldigitale
abonnementsprodukter. Økning i både antall digitale
abonnementer og høyere priser drev veksten. Digitale
inntekter utgjorde 49% av de samlede brukerinntektene i
2025, noe som gir mediehusene et solid inntektsgrunnlag i
møte med videre nedgang i papirbaserte inntekter.
Annonsemarkedet var krevende i både Norge og Sverige
gjennom 2025, med lav aktivitet i flere bransjer.
Kostnadstiltakene som er gjennomført de siste årene har
vært viktige for å sikre en positiv resultatutvikling i en
periode preget av utfordrende vilkår i annonsemarkedet.
Tiltakene som ble gjennomført i mediehusene og
distribusjonsvirksomheten i Stampen Media bidro til
ytterligere tilpasning av kostnadsbasen i 2025, og samlet
var konsernets kostnadsvekst begrenset til 2% mot året
før.
Konsernet intensiverte i 2025 satsingen på kunstig
intelligens og datadrevet journalistikk. Det ble etablert ny
teknologisk infrastruktur for å styrke analysekapasitet,
redaksjonelle verktøy og utvikling av digitale produkter på
tvers av konsernet. For å sikre mer effektiv
ressursutnyttelse og økt utviklingstakt, ble det i tillegg
etablert en felles produktorganisasjon på tvers av Norge
og Sverige. Satsingen på kunstig intelligens og den
styrkede produktorganiseringen understøtter konsernets
digitale strategi, og skal bidra til økt effektivitet og styrket
konkurransekraft i et marked preget av rask teknologisk
utvikling.
Satsingen på teknologi og journalistikk ble også anerkjent
eksternt i 2025. Stampen Media mottok syv priser under
INMA Global Media Awards, og var med det blant
mediehusene globalt med flest utmerkelser. I tillegg ble en
medarbeider i iTromsø tildelt prisen for "Årets netthode"
av NONA 2 for andre år på rad. Utmerkelsene bekrefter
konsernets posisjon innen digital innovasjon og
redaksjonell utvikling.
Konsernet økte i 2025 sin eierandel i Stampen Media, som
nå er et heleid datterselskap av Polaris Media. Samtidig ble
integrasjonen mellom virksomheten i Norge og Sverige
styrket gjennom samordning av utviklingsressurser og
produktmiljøer, noe som bidrar til mer effektiv
ressursutnyttelse og bedre operativ samhandling på tvers
av markedene.
Polaris Media utbetalte i 2025 sitt høyeste utbytte
noensinne, med et samlet utbytte på 1,1 milliarder kroner.
Utbyttet var knyttet til nedsalg av aksjer i Vend
Marketplaces ASA, samtidig som konsernet fortsatt har en
betydelig eierposisjon i selskapet. Markedsverdien av
denne aksjebeholdningen var per 8. april 2026 på MNOK
796. Med bakgrunn i konsernets solide finansielle posisjon
har styret foreslått å utbetale et utbytte på NOK 3,30 per
aksje for 2025, betinget av godkjenning i ordinær
generalforsamling i mai 2026.
Konsernets finansielle stilling gir fortsatt gode
forutsetninger for målrettede investeringer i
kjernevirksomheten og videre lønnsom digital vekst.
A bonnements- og trafikkutvikling

Abonnement (tusen) | 2025 | 2024
PM Norge | 434 | 418
hvorav digitale | 324 | 291
Stampen Media | 224 | 225
hvorav digitale | 170 | 152
PM Konsern | 658 | 643
hvorav digitale | 495 | 443

Konsernets mediehus hadde til sammen 657 700 (642 900)
utstedte abonnement per 31. desember 2025, hvorav
antall digitale abonnement utgjorde 494 600 (443 100). I
den norske delen av virksomheten var veksten i antall
digitale abonnement 11% i 2025, mens antallet økte med
12% i Stampen Media. For konsernet økte andelen digitale
abonnement fra 69% til 75% i løpet av 2025.

Månedlige sidevisninger (mill.) | 2025 | 2024
PM Norge | 195 | 185
Stampen Media | 93 | 93
PM Konsern | 288 | 277

3 Brukerinntekter papir: Abonnementsinntekter fra produktene «Komplett» og «Helg+Digital», samt løssalg
4 Inntekter fra rene digitale produkter
5 ARPU: Average Revenue Per User
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Årsberetning | 18

| Årsrapport 2025 |

Konsernets mediehus hadde i 2025 i gjennomsnitt 288
millioner (277 millioner) månedlige sidevisninger. De
norske mediehusene hadde i gjennomsnitt 195 millioner
månedlige sidevisninger, en økning på 6% fra 2024. I de
svenske mediehusene økte antallet med 1% til 93
millioner.
Resultatutvikling
Konsernets driftsresultat før av- og nedskrivninger
(EBITDA) endte på MNOK 268 (278) i 2025. Justert for
engangseffekter økte EBITDA til MNOK 310 (290).
Engangseffektene utgjorde MNOK 42 (13) i 2025, og gjaldt
i det vesentligste avsetninger knyttet til gjennomførte
effektiviseringstiltak. Se Note 5 Segmentinformasjon i
årsregnskapet for nærmere spesifisering av
engangskostnadene.

NOK mill. | 2025 | 2024
PM Norge | 193 | 169
Stampen Media | 74 | 108
Sum EBITDA | 268 | 278

Av- og nedskrivninger endte på MNOK 247 (245) i 2025.
Driftsresultat etter av- og nedskrivinger (EBIT) endte på
MNOK 21 (33) i 2025.
Netto finansposter endte på MNOK 3 (665) i 2025, hvorav
finansinntekter utgjorde MNOK 59 (730) og
finanskostnader MNOK 56 (65). Nedgangen i
finansinntektene skyldtes at konsernet i 2024 mottok
ekstraordinært utbytte på til sammen MNOK 688 fra Vend
Marketplaces ASA. Finanskostnadene ble hovedsakelig
redusert som følge av lavere rentekostnader etter
nedbetaling av rentebærende banklån.
Konsernets årsresultat endte på MNOK 18 (693) i 2025.
Nedenfor følger en nærmere redegjørelse for utviklingen i
konsernets driftsresultat.
Driftsinntekter
Konsernets samlede driftsinntekter økte med 1% til MNOK
3 651 (3 598).

NOK mill. | 2025 | 2024
PM Norge | 2 467 | 2 399
Stampen Media | 1 183 | 1 198
Sum driftsinntekter | 3 651 | 3 598

Brukerinntekter
Konsernets samlede brukerinntekter endte på MNOK
2 043 (1 904) i 2025, tilsvarende en vekst på 7%
sammenlignet med året før. Av brukerinntektene på
MNOK 2 043, sto mediehusene i PM Norge for MNOK
1 364, og mediehusene i Stampen Media for MNOK 680.

NOK mill. | 2025 | 2024
PM Norge | 660 | 651
Stampen Media | 376 | 425
Sum brukerinntekter papir 3 | 1 036 | 1 076

NOK mill. | 2025 | 2024
PM Norge | 704 | 578
Stampen Media | 303 | 250
Sum brukerinntekter digitalt 4 | 1 007 | 828

Mediehusene i både Norge og Sverige fortsatte den gode
veksten i digitale abonnementsinntekter i 2025.
Konsernets digitale brukerinntekter økte med 22% til
MNOK 1 007 (828) i 2025. V ekst i antall digitale
abonnement og økt ARPU 5 var driverne bak veksten.
Papirbaserte brukerinntekter ble redusert med 4% til
MNOK 1 036 (1 076) i 2025, drevet av lavere antall
komplettabonnementer og lavere løssalgsvolum.
Prisøkninger bidro til å dempe inntektsnedgangen.
Digitale inntekter utgjorde 49% (43%) av mediehusenes
samlede brukerinntekter i 2025.
Annonseinntekter
Konsernets samlede annonseinntekter ble redusert med
2% til MNOK 876 (897) i 2025. Av annonseinntektene på
MNOK 876, utgjorde inntekter i PM Norge MNOK 596 og i
Stampen Media MNOK 281.

NOK mill. | 2025 | 2024
PM Norge | 233 | 270
Stampen Media | 139 | 156
Sum annonseinntekter papir | 373 | 426

NOK mill. | 2025 | 2024
PM Norge | 362 | 344
Stampen Media | 141 | 127
Sum annonseinntekter digitalt | 504 | 471

For mediebransjen fortsatte rammebetingelsene i
annonsemarkedet å være krevende i både Norge og
Sverige i 2025. Sammen med fallende opplag for
papiraviser bidro dette til en nedgang på 13% i konsernets
papirbaserte annonseinntekter. De digitale
annonseinntektene økte med 7% sammenlignet med året
før, i et marked preget av økt konkurranse.
Digitale inntekter utgjorde 57% (53%) av mediehusenes
samlede annonseinntekter i 2025.
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Årsberetning | 19

| Årsrapport 2025 |

Trykkeriinntekter

NOK mill. | 2025 | 2024
Aviser | 102 | 125
Siviltrykk | 58 | 85
Sum eksterne trykkeriinntekter | 161 | 210

Konsernets eksterne trykkeriinntekter ble redusert med
24% til MNOK 161 (210) i 2025. Nedgangen var drevet av
nedskalert produksjon av siviltrykk, samt lavere
avisvolumer grunnet opplagsfall og frekvensreduksjoner.
Distribusjonsinntekter

NOK mill. | 2025 | 2024
PM Norge | 230 | 232
Stampen Media | 120 | 140
Sum eksterne distribusjonsinntekter | 350 | 372

Konsernets eksterne distribusjonsinntekter ble redusert
med 6% til MNOK 350 (372) i 2025. Nedgangen var drevet
av lavere inntekter fra distribusjon av netthandelspakker
og aviser i både Norge og i Sverige. Inntekter fra
pakkedistribusjon ble preget av ekstraordinært høye
pakkevolumer i 2024.
Andre inntekter
Andre inntekter endte på MNOK 220 (215) i 2025.
Pressestøtte i Norge og mediestøtte i Sverige utgjorde
totalt MNOK 147 (145) av inntektene.
Driftskostnader
Driftskostnader før av- og nedskrivninger økte med 2% til
MNOK 3 391 (3 330) i 2025. Omfattende kostnadstiltak
gjennomført i 2023 og 2024, samt mot slutten av 2025,
bidro til den lave veksten.

NOK mill. | 2025 | 2024
PM Norge | 2 282 | 2 239
Stampen Media | 1 109 | 1 090
Sum driftskostnader | 3 391 | 3 330

Driftskostnadene for 2025 inkluderer MNOK 51 i
engangseffekter, som i hovedsak gjelder avsetninger i
forbindelsene med gjennomførte effektiviseringstiltak.
Driftskostnadene for 2024 inkluderer MNOK 19 i
engangseffekter. Justert for disse engangseffektene økte
driftskostnadene med 1 % til MNOK 3 340 (MNOK 3 311)
U tvikling i driftssegmentene
Mediehus Norge

NOK mill. | 2025 | 2024
Driftsinntekter | 2 079 | 1 953
EBITDA | 225 | 186

Driftsinntektene i konsernets norske mediehus var på
MNOK 2 079 (1 953) i 2025. EBITDA økte med 21% til
MNOK 225 (186), drevet av ø kte brukerinntekter.
Nedgangen i annonsemarkedet fortsatte i 2025.
Annonseinntektene ble redusert med 3% til MNOK 596
(614), drevet av 13% nedgang i papirbaserte inntekter.
Digitale annonseinntekter økte med 5% til MNOK 362
(344).
De norske mediehusene leverte fortsatt god vekst i
brukermarkedet i 2025. Brukerinntektene økte med 11% til
MNOK 1 364 (1 229), drevet av 22% vekst i digitale
brukerinntekter. De papirbaserte brukerinntektene økte
med 1% til MNOK 660 (651).
De norske mediehusenes samlede digitale inntekter økte
med 16% til MNOK 1 066 (922) i 2025.
Driftskostnadene endte på MNOK 1 864 (1 775) i 2025.
Mediehus Sverige

NOK mill. | 2025 | 2024
Driftsinntekter | 1 066 | 1 061
EBITDA | 93 | 115

Driftsinntektene i mediehusene i Stampen Media endte på
MNOK 1 066 (1 061) i 2025. EBITDA ble redusert med 19%
til MNOK 93 (115). Resultatet var i 2025 preget av MNOK
22 i engangskostnader relatert til bemanningsreduserende
tiltak. EBITDA justert ble redusert med 4% til MNOK 116
(120).
Svekkelsen i annonsemarkedet fortsatte også i Sverige i
2025. Annonseinntektene ble redusert med 1% til MNOK
281 (283), drevet av 11% nedgang i papirbaserte
annonseinntekter. Digitale annonseinntekter økte med
12% til MNOK 141 (127). Målt i lokal valuta (SEK) ble de
samlede annonseinntektene redusert med 5 % i 2025.
Brukerinntektene økte med 1% til MNOK 680 (675) i 2025.
En økning på 22% i digitale brukerinntekter kompenserte
for en nedgang på 12% i papirbaserte brukerinntekter.
Endringen har sammenheng med at to avistitler ble
heldigitale i 2025. Målt i lokal valuta ble de samlede
brukerinntektene redusert med 3% i 2025.
De svenske mediehusenes samlede digitale inntekter økte
med 18% til MNOK 445 (376) i 2025. Målt i lokal valuta
økte de digitale inntektene med 14%.
Driftskostnadene økte med 3% til MNOK 973 (946) i 2025.
Det ble i tredje kvartal gjennomført nye
effektiviseringstiltak for å forbedre lønnsomheten i de
6 Eksterne trykkeriinntekter. Inkluderer ikke øvrige innte kter
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Årsberetning | 20

| Årsrapport 2025 |

svenske mediehusene. Justert for engangskostnader
knyttet til omstillingstiltakene ble driftskostnadene
redusert med 1% til MNOK 950 (941) i 2025. Målt i lokal
valuta ble de samlede driftskostnadene redusert med 1% i
2025.
Trykk (Norge)

NOK mill. | 2025 | 2024
Driftsinntekter | 278 | 355
hvorav eksterne 6 | 161 | 210
EBITDA | 51 | 49

Driftsinntektene i trykkerivirksomheten endte på MNOK
278 (355) i 2025, og EBITDA endte på MNOK 51 (49).
Resultatforbedringen var drevet av kostnadsreduksjon fra
iverksatte effektiviseringstiltak. EBITDA justert ble redusert
med 3% til MNOK 55 (57).
De eksterne trykkeriinntektene ble redusert med 24% til
MNOK 161 (210) i 2025, drevet av nedskalert produksjon
av siviltrykk og reduserte volumer for papiraviser.
Konserninterne inntekter ble redusert med 16% til MNOK
108 (128) i 2025.
Driftskostnadene i trykkerivirksomheten ble redusert med
26% til MNOK 227 (305), drevet av iverksatte
effektiviseringstiltak og nedskalert produksjon av siviltrykk.
Som en del av konsernets arbeid med å effektivisere
verdikjeden for papiravis ble driften ved Polaris Trykk
Sunnhordland avviklet fra 1. januar 2025.
Distribusjon Norge

NOK mill. | 2025 | 2024
Driftsinntekter | 382 | 402
hvorav eksterne | 230 | 232
EBITDA | 16 | 22

Driftsinntektene i den norske distribusjonsvirksomheten
endte på MNOK 382 (402) i 2025. EBITDA endte på MNOK
16 (22), drevet av reduserte inntekter fra avis- og
pakkedistribusjon.
De eksterne distribusjonsinntektene ble redusert med 1%
til MNOK 230 (232) i 2025. Konserninterne inntekter ble
redusert med 9% til MNOK 154 (170) i 2025.
Driftskostnadene i den norske distribusjonsvirksomheten
ble redusert med 3% til MNOK 369 (379) i 2025,
hovedsakelig grunnet lavere volumer.
Distribusjon Sverige

NOK mill. | 2025 | 2024
Driftsinntekter | 320 | 363
hvorav eksterne | 120 | 140
EBITDA | -19 | -7

Driftsinntektene i den svenske distribusjonsvirksomheten
endte på MNOK 320 (363) i 2025. EBITDA ble redusert til
MNOK -19 (-7). Nedgangen var drevet av reduserte
inntekter fra avis- og pakkedistribusjon.
De eksterne distribusjonsinntektene ble redusert med 14%
til MNOK 120 (140) i 2025. Konserninterne inntekter ble
redusert med 11% til MNOK 199 (222). Som følge av
vesentlig reduserte inntekter og svak lønnsomhet knyttet
til pakkedistribusjon, ble distribusjonsavtalen med Early
Bird sagt opp i fjerde kvartal 2025. Pakkedistribusjonen i
Distribusjon Sverige vil følgelig avvikles gradvis og opphøre
i sin helhet 30. juni 2026.
Driftskostnadene ble redusert med 8% til MNOK 339 (370)
i 2025, i hovedsak drevet av reduserte personalkostnader
knyttet til nedbemanning. Det ble i tredje kvartal 2025
iverksatt ytterligere effektiviseringstiltak for å forbedre
lønnsomheten i den svenske distribusjonsvirksomheten.
Målt i lokal valuta ble driftskostnadene redusert med 12% i
2025.
Øvrig virksomhet/konsernfunksjoner
EBITDA i øvrig virksomhet består av lønnskostnader og
andre driftskostnader i konsernadministrasjonen i
morselskapet, samt felles satsningsprosjekter i konsernet.
Virksomheten omfatter i tillegg resultatandeler fra
morselskapets investeringer i tilknyttede selskaper.
Kostnader knyttet til fellestjenester som ytes til selskapene
i konsernet faktureres ut til virksomhetsområdene.
Kostnader knyttet til selve konsernadministrasjonen og
enkelte konsernsatsinger blir ikke belastet
virksomhetsområdene. Morselskapet belaster ikke
«management fee» til datterselskapene.
EBITDA for øvrig virksomhet endte på MNOK -98 (-89) i
2025. Resultatet ble i hovedsak redusert grunnet lavere
resultatbidrag fra konsernets investering i Helthjem
Netthandel.
Balanse og kontantstrøm
Kontantstrøm fra driftsaktiviteter utgjorde MNOK 213
(230) i 2025. Nedgangen på MNOK 16 fra 2024 var
hovedsakelig drevet av redusert driftsresultat.
Kontantstrøm fra investeringsaktiviteter utgjorde MNOK
455 (1 596) i 2025. Det ble i februar 2025 solgt 1 663 122
aksjer i Vend Marketplaces ASA for MNOK 500 fratrukket
salgsomkostninger. Nedgangen fra 2024 skyldes at
konsernet i 2024 mottok ekstraordinært utbytte fra Vend
Marketplaces ASA på MNOK 688, samt at det ble solgt
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Årsberetning | 21

| Årsrapport 2025 |

3 148 853 aksjer i Vend Marketplaces ASA for netto MNOK
1 000 etter fradrag for salgsomkostninger. Utbetalinger
knyttet til investeringsaktiviteter besto i hovedsak av
oppkjøp av 100% av aksjene i Setesdølen AS for MNOK 18
og driftsinvesteringer på totalt MNOK 71 (71).
Netto utbetalinger knyttet til finansieringsaktiviteter var
MNOK 1 613 (831) i 2025. I 2025 kjøpte Polaris Media ASA
de resterende 30 % av aksjene i PNV Media AB for MNOK
310. Øvrige utbetalinger knyttet til finansieringsaktiviteter
består i hovedsak av leiebetalinger, renter og ordinære
avdrag på lån, samt utbytteutbetaling på MNOK 1 098. Av
utbyttebetalingen utgjorde MNOK 1 095 utbetaling til
aksjonærene i Polaris Media ASA, mens resterende var
utbetalinger til minoritetsaksjonærer i datterselskaper.
Konsernet gjennomførte i 2024 en nedbetaling av
langsiktige banklån på MNOK 562 etter utbetaling av
ekstraordinært utbytte fra Vend Marketplaces ASA.
Per 31. desember 2025 hadde konsernet totalt MNOK 40
(60) i rentebærende gjeld, og en kontantbeholdning på
MNOK 348 (1 283). Netto rentebærende gjeld var MNOK
-308 (-1 224) per 31. desember 2025.
Den norske delen av konsernet har konsernkontoordning
hos sin hovedbankforbindelse med en ubenyttet
trekkfasilitet på MNOK 100. Stampen Media har også en
ubenyttet trekkfasilitet på MSEK 100.
Samlet bokført verdi av konsernets eiendeler per 31.
desember 2025 var MNOK 3 994 (5 712).
Egenkapitalandelen var 52% (65%).
Konsernet eide 3 218 304 aksjer i Vend Marketplaces ASA
per 31. desember 2025. Sluttkurs per 31. desember 2025
var NOK 280,00 per aksje, hvilket ga en markedsverdi på
MNOK 901. Se Note 17 Investeringer i aksjer og andeler for
ytterligere detaljer.
Disponering av årsresultatet
Morselskapet Polaris Media ASA hadde et årsresultat for
2025 på MNOK -36 (2 918). Per 31. desember 2025 hadde
Polaris Media ASA eiendeler til samlet bokført verdi på
MNOK 3 318 (6 558). Egenkapitalandelen var 57% (35%).
Årets resultat i Polaris Media ASA foreslås disponert slik:

Overført fra annen egenkapital: | MNOK | -198
Avsatt utbytte: | MNOK | 162
Sum disponert: | MNOK | -36

Styret i Polaris Media ASA har foreslått å utdele et utbytte
på NOK 3,30 per aksje for 2025.
Forutsetning for fortsatt drift
I samsvar med regnskapsloven § 2-2 bekr eftes det at
forutsetningene for fortsatt drift er til stede.
Risiko
Brukerinntektene utgjør en økende andel av konsernets
driftsinntekter, og utgjorde i 2025 henholdsvis 66% og 64%
av inntektene i de norske og svenske mediehusene.
Inntektsrisikoen vurderes likevel som størst innenfor
annonseinntektene, da disse inntektsstrømmene er tettere
korrelert med makroøkonomiske rammebetingelser og
konjunktursvingninger. I annonsemarkedet oppleves i
tillegg tiltakende konkurranse fra globale digitale aktører.
Brukerinntektene har historisk sett vært mindre påvirket
av makroøkonomiske forhold. Konsernets
annonseinntekter ble i 2025 redusert med 2%, mens
brukerinntektene økte med 7% sammenlignet med 2024.
Mediebransjen er inne i en digital transformasjon, og
konkurransen fra store globale aktører er sterk. Dette
stiller høye krav til den videre utviklingen av konsernets
produkter. Polaris Media anvender brukerdata for å tilby
gode og relevante produkter til kundene. Arbeidet med
personvern, etterlevelse av GDPR-lovgivning og arbeidet
med datasikkerhet har høy prioritet i konsernet. Det pågår
et kontinuerlig endringsarbeid i det regulatoriske
rammeverket rundt personvern i mediebedrifter, der de
største konsernene i mediebransjen har en tett dialog med
regulatørene. Eksterne dataangrep og trusler mot Polaris
Medias IT-sikkerhet kan føre til hendelser som tap av
personlig data og sensitive forretningsopplysninger,
svindel og utilgjengelige tjenester. Forebygging av slike
angrep har høy prioritet i konsernet.
Utviklingen innen kunstig intelligens (KI) de siste årene
representerer både en risiko og en betydelig mulighet for
Polaris Media. Risikoen er primært knyttet til endring i
brukernes medievaner og potensialet som ligger i å bruke
generativ KI til å skape alternative nyhetstjenester som
konkurrerer direkte med tradisjonelle medier. Samtidig vil
redaktørstyrte mediers posisjon som troverdig avsender av
informasjon utgjøre et konkurransefortrinn i dagens
situasjon hvor det i økende grad blir spredt desinformasjon
i digitale kanaler.
Polaris Media hadde en sterk finansiell stilling og eide
aksjer og andeler med en samlet bokført verdi på MNOK
986 ved utgan gen av 2025. Den vesentligste av disse var
konsernets eierandel på 1,47% i Vend Marketplaces ASA,
hvilket utgjorde 23% av samlet bokført verdi av konsernets
eiendeler per 31. desember 2025. Se Note 17 Investering i
aksjer og andeler i årsregnskapet for mer informasjon om
verdsettelsen av aksje ne. Investeringene er utsatt for risiko
for verdiendring (markedsrisiko).
Konsernets eierandel på 34% i Helthjem Netthandel er
bokført til MNOK 13 (16) per 31. desember 2025.
Investeringen regnskapsføres etter egenkapitalmetoden
(tilknyttet selskap).
Konsernets eksponering for markedsrisiko (renterisiko og
valutarisiko), likviditetsrisiko og kredittrisiko vurderes som
lav. Konsernets ledelse har ansvaret for håndteringen av
denne risikoen.
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Årsberetning | 22

| Årsrapport 2025 |

Renterisiko
Konsernets eksponering for endringer i renter er
hovedsakelig relatert til konsernets langsiktige lån med
flytende rente. Per 31. desember 2025 hadde konsernet
totalt MNOK 40 i rentebærende gjeld, og renterisikoen er
vurdert som lav. En økning i rente på to prosent vil øke
rentekostnadene i konsernet med omtrent MNOK 1.
Valutarisiko
Konsernets operasjonelle valutarisiko er vurdert som lav,
da de fleste kontantstrømmer skjer i selskapenes
funksjonelle valuta. All omsetning skjer i funksjonell valuta
(NOK i PM Norge og SEK i Stampen Media). Enkelte av
konsernets innkjøp skjer i utenlandsk valuta, men andelen
innkjøp i utenlandsk valuta er beskjeden og denne
valutarisikoen vurderes som lav.
Likviditetsrisiko
Konsernet hadde en kontantbeholdning på MNOK 348 per
31. desember 2025, hvorav MNOK 42 var innestående på
sperret konto.
Selskapene i den norske delen av konsernet er deltakere i
en konsernkontoordning hvor morselskapet Polaris Media
ASA er hovedkontoinnehaver. Alle deltakerne i
konsernkontoordningen er solidarisk ansvarlig for det til
enhver tid utestående beløpet på konsernkontoen.
Konsernet har i tillegg en ubenyttet trekkfasilitet på MNOK
100 i Norge og MSEK 100 i Stampen Media.
Polaris Media har god margin til sine lånebetingelser på
tidspunktet for avleggelsen av årsrapporten.
Styret vurderer konsernets likviditetssituasjon per 31.
desember 2025 som tilfredsstillende.
Kredittrisiko
Kredittrisikoen er vurdert som lav, da konsernets
kundebase består av et stort antall kunder som anses å
være diversifiserte. Hoveddelen av betalingene er gjort
ved forskuddsbetalte abonnement og annonser.
Konsernet har historisk hatt relativt lave tap knyttet til
kundefordringer. Gjennomsnittlig kredittid til kunder i den
norske delen av konsernet var 30 dager i 2025.
Se Note 22 Finansiell risiko og ledelsens mål og
retningslinjer i årsregnskapet for ytterligere informasjon
om finansielle risikoer.

Uttak av foreldrepermisjon | Kvinner | Menn
Gjennomsnittlig antall uker | 9 | 13

Andre opplysninger
Redegjørelse om foretaksstyring
Styret har valgt å avgi en separat redegjørelse for de krav
selskapet er underlagt iht. regnskap slovens §2-9
vedrørende foretaksstyring. Se Redegjørelse om
foretaksstyring.
Arbeidsmiljø
Konsernet sysselsatte i gjennomsnitt 1 787 (1 802) årsverk
i 2025, som hovedsakelig består av faste heltidsstillinger. I
tillegg var det ansatt 133 (121) avisbud i Norge og 493
(712) avisbud i Stampen Media ved årets slutt.
Morselskapet Polaris Media ASA sysselsatte i gjennomsnitt
55 (31) årsverk i 2025, der økningen skyldes at Teknologi-
avdelingen i Adresseavisen ble overført til Polaris Media
ASA 1. juni 2025.
Det har i 2025 forekommet 30 arbeidsrelaterte ulykker i
konsernet. De rapporterte arbeidsrelaterte ulykkene er i
hovedsak knyttet til konsernets bud- og
distribusjonsvirksomhet, og omfatter blant annet ulykker i
forbindelse med kjøring, levering, håndtering av pakker og
bruk av maskiner og utstyr. Samlet sykefravær for
konsernets norske selskaper i 2025 var 6% (6%). I Stampen
Media var sykefraværet 6% (6%). I morselskapet var
sykefraværet 4 % i 2025.
Styrets vurdering er at arbeidsmiljøet i konsernet er godt.
Arbeidet med arbeidsmiljø, mangfold, likestilling og ikke-
diskriminering er nærmere beskrevet i
bærekraftsrapporten i årsberetningen. Konsernet har
etablerte varslingsrutiner for håndtering av kritikkverdige
forhold, herunder en ekstern varslingskanal.
Likestilling og diskriminering
Polaris Media ASA er omfattet av aktivitets- og
redegjørelsesplikten i likestillings- og diskrimineringsloven.
Se Sosiale forhold i bærekraftsrapporten for hvordan
konsernet jobber med likestilling og diskriminering.
Morselskapet Polaris Media ASA består i tillegg til
Tjenestesenter for Økonomi (TSØ) og Teknologi av ulike
stabsfunksjoner. I morselskapet er det følgende
kjønnsfordeling per 31.12.2025:

Kjønnsbalanse | Antall kvinner | Antall menn | Totalt antall
Ledere | 2 | 7 | 9
Øvrige ansatte TSØ | 13 | 4 | 17
Øvrige ansatte Teknologi | 4 | 31 | 35
Øvrige ansatte andre avd. | 6 | 5 | 11
Totalt antall ansatte | 25 | 47 | 72

Antall ansatte er ikke omregnet til årsverk. Det er ingen
deltidsansatte eller midlertidig ansatte i selskapet per
31.12.2025.
Tabellen over viser gjennomsnittlig antall uker i løpet av
året delt på antall som har tatt ut foreldrepermisjon.
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Årsberetning | 23

| Årsrapport 2025 |

Lønnsforskjeller | Kvinners lønn i andel av menns lønn
Ledere |  | 48%
Øvrige ansatte TSØ |  | 104%
Øvrige ansatte Teknologi |  | 91%
Øvrige ansatte andre avd. |  | 87%
Totalt alle ansatte |  | 69%

Lønn inkluderer bonus, men ikke naturalytelser og
overtidsgodtgjørelse. Lønnsforskjellene skyldes i hovedsak
ulik type arbeid, ansvar og erfaring. I kategorien ledere
inngår konsernsjef, i tillegg til to menn og en kvinne som
sitter i konsernledelsen.
Verdiskapning og konkurransekraft
Polaris Media eier flere av landets mest etablerte og
anerkjente mediehus, og mediehusenes merkevarer utgjør
fundamentet i konsernets omdømme og markedsposisjon.
Mediehusenes posisjoner lokalt og regionalt har blitt
utviklet og styrket over lang tid, og kjennetegnes ved
relevans, uavhengighet og høy redaksjonell kvalitet.
De ansatte i Polaris Media er konsernets viktigste ressurs
for å kunne levere på mediehusenes samfunnsoppdrag og
nå konsernets strategiske mål. Konsernets journalister,
redaktører, teknologer og øvrige fagspesialister besitter
kompetanse som er avgjørende for å produsere pålitelig
og relevant innhold av høy kvalitet. For å opprettholde en
sterk posisjon i et dynamisk marked, vektlegges faglig
utvikling og innovasjon tilpasset en stadig mer digitalisert
mediehverdag.
Forskning og utvikling
Som mediekonsern driver selskapene i Polaris Media
kontinuerlig produktutvikling. Virksomheten er i stor grad
kompetansedrevet, og medarbeidernes kunnskaper og
ferdigheter danner basis for konsernets produkter. Dette
krever på mange områder kreative prosesser og
kontinuerlig produktutvikling. Gjennom 2024 og 2025 har
konsernet intensivert satsingen på teknologi- og
produktutvikling, og kunstig intelligens (KI) spiller her en
stadig viktigere rolle. Stadig flere KI-baserte verktøy blir
tatt i bruk i det redaksjonelle arbeidet, blant annet for å
jobbe mer effektivt med større datamengder. Konsernet
ser betydelige muligheter i KI som verktøy for både
effektivisering av arbeidsprosesser og hjelpemiddel i
datastøttet journalistikk. Utgifter til egen forskning og
utvikling som tilfredsstiller kravene til balanseføring er
aktivert, mens utgifter som ikke har investeringspreg er
kostnadsført løpende.
Virksomhetens påvirkning på det ytre miljø
Opplysninger om virksomhetens påvirkning på det ytre
miljø er gitt i bærekraftsrapporten i årsberetningen.
Redegjørelse etter åpenhetsloven
Polaris Medias redegjørelse etter åpenhetsloven § 5 finnes
på www.polarismedia.no/om-polaris-media/
apenhetsloven/
Ansvarsforsikring for styrets medlemmer og
konsernsjef
Det er tegnet ansvarsforsikring for styrets medlemmer og
konsernsjef. Forsikringen omfatter sikredes personlige
erstatningsansvar for formueskade sikrede på grunnlag av
uaktsomhet har påført noen i egenskap av stilling eller
verv, samt forsikringstakers rettslige erstatningsansvar for
formueskade påført innehaver av verdipapirer utstedt av
forsikringstaker.
Utsiktene fremover
2026 har så langt vært preget av en markant økning i
geopolitiske konflikter med ringvirkninger for handel,
energimarkeder og globale forsyningskjeder. Mer
uforutsigbare rammer bidrar til usikkerhet knyttet til
inflasjons- og vekstutsiktene både i hjemmemarkedet og
internasjonalt. I Norge har styringsrenten vært holdt på
4,0% over en periode, men Norges Bank signaliserer nå
behov for en mer innstrammende pengepolitikk og
renteøkninger i løpet av året. I Sverige har styringsrenten
stabilisert seg på 1,75% etter tidligere rentesenkinger.
Begge sentralbanker fremhever imidlertid vesentlig
usikkerhet i sine prognoser, og at videre renteutvikling vil
avhenge av inflasjonsforløpet og økonomisk utvikling.
Konsernets mediehus leverte solid utvikling i
brukerinntektene gjennom 2025, med 7% vekst fra året
før. Veksten var drevet av fortsatt sterk økning i antall
heldigitale abonnement, kombinert med god
prisrealisering på tvers av abonnementsporteføljen. Ved
utgangen av året var tre av fire abonnement heldigitale, og
den digitale andelen av brukerinntektene økte til nær
halvparten av de samlede brukerinntektene.
Den økende andelen digitale inntekter reduserer
sårbarheten knyttet til den strukturelle nedgangen i
papirbaserte produkter og styrker fundamentet for en
bærekraftig, abonnementsdrevet forretningsmodell. Den
høye veksten i heldigitale abonnement, kombinert med
stabil lojalitet blant eksisterende abonnenter, gir et godt
utgangspunkt for videre utvikling i brukermarkedet.
For å videreføre den digitale brukerveksten prioriteres
investeringer i produktutvikling og teknologi. Bruken av
kunstig intelligens i innholdsproduksjon videreutvikles,
blant annet for å styrke datadrevet journalistikk og gi mer
målrettet brukerinteraksjon. En styrket teknologisk
infrastruktur legger samtidig til rette for bedre analyse og
utvikling av nye digitale tjenester på tvers av konsernet.
Samtidig gjennomføres tiltak for å styrke
inntektsutviklingen gjennom videreutvikling av digitale
abonnementstilbud og en mer effektiv kommersiell
organisering. Dette prioriteres særlig i de svenske
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Årsberetning | 24

| Årsrapport 2025 |

mediehusene, der utviklingen i brukerinntektene har vært
svakere enn i Norge.
Også i annonsemarkedet prioriteres produktutvikling og
innovasjon. Markedet har gjennom 2025 vært preget av
fortsatt tilbakeholdenhet blant annonsørene og sterk
konkurranse fra globale digitale aktører. Konsernets
samlede annonseinntekter ble redusert med 2% i 2025,
drevet av en betydelig nedgang i papirbaserte
annonseinntekter. Det tradisjonelle annonsemarkedet for
papir forventes å fortsette sin strukturelle nedgang, blant
annet som følge av redusert utgivelsesfrekvens og endret
distribusjonsgeografi.
Samtidig øker mediehusenes digitale annonseinntekter, og
den digitale andelen av annonseinntektene økte til 57% i
2025. Som for brukerinntektene, reduseres stadig
sårbarheten knyttet til konsernets papirbaserte inntekter.
En bedring i makroøkonomiske rammebetingelsenr vil
kunne bidra til en mer stabil utvikling i annonsemarkedet
fremover, men konkurranseintensiteten og den
strukturelle forskyvningen mot globale plattformer
forventes å vedvare.
Konsernet har de siste årene gjennomført omfattende
effektiviseringstiltak for å tilpasse virksomheten til
endrede markedsforhold og økende digitalisering av
abonnementene. Gjennom 2025 ble ytterligere
effektiviseringstiltak iverksatt, særlig i den svenske delen
av virksomheten, med bemanningsreduksjoner i både
mediehusene og distribusjonsvirksomheten. Sammen med
strukturelle endringer i distribusjonsnettverket bidro dette
å begrense veksten i kosernets driftskostnader til 2% i
2025. I kombinasjon med fortsatt sterk kostnadsdisiplin gir
de gjennomførte tiltakene en tilpasset kostnadsbase inn i
2026.
Konsernets finansielle stilling er fortsatt solid, med god
likviditet og betydelig finansiell fleksibilitet. Per 8. april
2026 var markedsverdien av konsernets aksjer i Vend 796
millioner kroner. Dette gir Polaris Media et betydelig
strategisk handlingsrom til å videreutvikle konsernets
posisjon i Norge og Sverige gjennom målrettede
investeringer i produktutvikling, teknologi og journalistikk,
med sikte på fortsatt lønnsom digital vekst.
Hendelser etter balansedagen
Den 28. februar 2026 gjennomførte Stampen Media AB
salg av aksjene i Early Bird AB. Salget ga et
regnskapsmessig tap på MNOK 8,6 som innregnes i 2026.
Beslutningen om salg av aksjene ble tatt som en følge av at
distribusjonsavtalen med Early Bird AS avsluttes per 30.
juni 2026.
Folkeinvest AS meldte oppbud 24. mars 2026. Polaris
Media eide 27 % av selskapet. Investeringen
regnskapsføres etter egenkapitalmetoden og hadde en
balanseført verdi på MNOK 6,2 pr 31.12.2025.
Regnskapsmessig tap på MNOK 6,2 innregnes i 2026.
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Årsberetning | Bærekraftsrapport | 25
Bærekraftsrapport
Generelle opplysninger
Miljømessige forhold
Sosiale forhold
Styringsmessige forhold
2025
Bærekraftsrapport

Generelle opplysninger ......................................................................................................... | 26
Generelle opplysninger (ESRS 2) ...................................................................................... | 26
Miljømessige forhold ............................................................................................................. | 38
Klimaendringer (ESRS E1) ................................................................................................. | 38
Ressursbruk og sirkulærøkonomi (ESRS E5) ..................................................................... | 53
EU-taksonomien ............................................................................................................... | 57
Sosiale forhold ....................................................................................................................... | 61
Egen arbeidsstyrke (ESRS S1) ........................................................................................... | 61
Arbeidere i verdikjeden (ESRS S2) .................................................................................... | 72
Forbrukere og sluttbrukere (ESRS S4) .............................................................................. | 76
Styringsmessige forhold ........................................................................................................ | 83
Forretningsskikk (ESRS G1) ............................................................................................... | 83
Vedlegg 1: ESRS-indeks ......................................................................................................... | 87
Vedlegg 2: Liste over datapunkter som kommer fra annen EU-lovgivning .......................... | 89
Vedlegg 3: Erklæring om aktsomhetsvurdering .................................................................... | 91
Vedlegg 4: Begrepsoversikt ................................................................................................... | 92

| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Årsberetning | Bærekraftsrapport | ESRS2 | 26
Bærekraftsrapport
| Generelle opplysninger |
Miljømessige forhold
Sosiale forhold
Styringsmessige forhold
Generelle opplysninger
Generelle opplysninger (ESRS 2)

Generelt grunnlag for utarbeiding av bærekraftsrapporten ................................................ | 27
Opplysninger i forbindelse med særlige omstendigheter ..................................................... | 27
Strategi, forretningsmodell og verdikjede ............................................................................ | 27
Visjon og formål ................................................................................................................ | 28
Redaksjonell plattform ..................................................................................................... | 28
Bærekraftstrategi ............................................................................................................. | 28
Verdikjede ........................................................................................................................ | 29
Interessenter ......................................................................................................................... | 30
Styrende organer ................................................................................................................... | 32
Konsernstyret ................................................................................................................... | 32
Revisjonsutvalg ................................................................................................................. | 32
Konsernledelsen ............................................................................................................... | 32
Bærekraftsforhold behandlet av styrende organer ......................................................... | 32
Integrering av bærekraft i insentivprogrammer .............................................................. | 32
Konsernets organisering ........................................................................................................ | 32
HR-organisering ................................................................................................................ | 33
Aktsomhetsvurderinger i forbindelse med bærekraft .......................................................... | 34
Risikostyring og internkontroll med bærekraftsrapportering ............................................... | 34
Vesentlige påvirkninger, risikoer og muligheter ................................................................... | 34
Dobbel vesentlighetsanalyse ................................................................................................ | 35

ESRS 2
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Årsberetning | Bærekraftsrapport | ESRS 2 | 27

| Årsrapport 2025 |

Generelt grunnlag for utarbeiding av
bærekraftsrapporten
2024 var det første året Polaris Media utarbeidet en
bærekraftsrapport etter EUs bærekraftsdirektiv (CSRD) og
ESRS-standarden, i henhold til rapporteringskravene som
er pålagt av den norske regnskapsloven §2-4, og EU-
taksonomien. Årets rapport bygger videre på dette
arbeidet og markerer selskapets andre år med
rapportering i henhold til regelverket.
Rapporten er utarbeidet på samme konsoliderte grunnlag
som konsernets finansielle rapportering, og omfatter
vesentlige påvirkninger, risikoer og muligheter i
konsernets egen virksomhet, samt oppstrøms og
nedstrøms i konsernets verdikjede, slik dette er definert i
den doble vesentlighetsanalysen. Der opplysninger
omfatter konsernets oppstrøms eller nedstrøms
verdikjede, vil dette spesifiseres hvor aktuelt. Polaris
Media har ikke benyttet seg av muligheten til å utelate
visse opplysninger om immaterialrett, kompetanse eller
resultater av innovasjon fra rapporteringen.
Opplysninger i forbindelse med særlige
omstendigheter
Tidshorisontene som benyttes i rapporteringen følger av
ESRS 1:
▪ Kort sikt: < 1 år
▪ Mellomlang sikt: 1-5 år
▪ Lang sikt: > 5 år
De fastsatte tidshorisontene reflekterer utviklingstakten i
bransjen og er i tråd med prinsippene i selskapets
finansielle rapportering. Et unntak fra denne
tidshorisontinndelingen er klimarisikoanalysen i E1
Klimaendringer, hvor en annen inndeling er benyttet for å
kartlegge konsernets klimarisiko.
Der informasjon ikke kan måles direkte benyttes
estimater. I disse tilfellene vil opplysninger om kilder til
måleusikkerhet, forutsetninger, begrensninger og
vurderinger i forbindelse med utarbeidelsen av estimatet
beskrives der det er aktuelt for hvert enkelt estimat. Ved
beregning av Scope 3-utslipp i klimaregnskapet og
utarbeidelsen av konsernets klimaomstillingsplan er det
benyttet betydelige estimater. Klimaregnskapet bygger i
stor grad på indirekte kilder ved estimering av utslipp i
verdikjeden, mens klimaomstillingsplanen inneholder
usikkerhet knyttet til effektberegninger av planlagte tiltak
og tidshorisont. Dette er nærmere beskrevet i E1
Klimaendringer.
Prosessen for datainnsamling, sammenstilling og
presentasjon av bærekraftsinformasjon har blitt
fullstendig gjennomgått og oppdatert fra fjorårets
rapportering. En oversikt over endringer i opplysninger og
sammenligningstall presenteres der dette er aktuelt.
Endringene skyldes innhenting av ny og ytterligere
informasjon, uten endring i måleindikatorer eller
metodikk. Eventuelle forskjeller mellom tidligere
rapporterte tall og reviderte tall er forklart der relevant.
Det er ikke identifisert noen vesentlige feil i
bærekraftsopplysninger fra tidligere
rapporteringsperioder.
I tillegg til kravene i ESRS, inkluderer bærekraftsrapporten
opplysninger som stammer fra annen lovgivning, deriblant
åpenhetsloven, Science Based Target initiative for
målsetting, Greenhouse Gas Protocols for klimaregnskap
og EU taksonomien.
I utarbeidelsen av bærekraftsrapporten har Polaris Media
benyttet seg av innfasingsmulighetene fastsatt i «Quick-
fix»-forordningen som ble vedtatt av EU-kommisjonen i
2025, som utsetter implementeringen av enkelte
opplysningskrav i ESRS-standardene. ESRS-indeks gir en
oversikt over de opplysningskravene hvor disse
mulighetene er benyttet.
Strategi, forretningsmodell og verdikjede
Den operasjonelle virksomheten i Polaris Media er inndelt
i fem forretningsområder: Mediehus Norge, Mediehus
Sverige, Trykkeri (Norge), Distribusjon Norge og
Distribusjon Sverige.
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Årsberetning | Bærekraftsrapport | ESRS 2 | 28

| Årsrapport 2025 |

Figur ESRS 2.2 presenterer produktspekteret innenfor de ulike forretningsområdene
Visjon og formål
Uavhengig journalistikk er en bærebjelke i et
velfungerende demokrati. Polaris Media sin visjon er å
bidra til demokratiske grunnverdier som ytringsfrihet,
pressefrihet og informasjonsfrihet for fremtiden gjennom
bærekraftig drift av konsernets virksomheter. Dette
utøver Polaris Media gjennom følgende strategiske
hovedpunkter:
▪ Førstevalget for å bli oppdatert og engasjert lokalt og
regionalt
▪ Omstilling til en heldigital fremtid
▪ Være en attraktiv og utviklende arbeidsplass
▪ Ha en effektiv og bærekraftig forretningsmodell
▪ Fortsatt styrke konsernets posisjon i mediemarkedet
Redaksjonell plattform
Polaris Medias publisistiske virksomhet skal drives på en
måte som fullt ut sikrer den redaksjonelle frihet,
uavhengighet og integritet i overensstemmelse med
Redaktørplakatens prinsipper. Det er et overordnet mål å
være talerør for – og kritisk medspiller til – en positiv
utvikling lokalt og regionalt, og samtidig sette dagsorden
nasjonalt.
Bærekraftstrategi
Polaris Medias bærekraftstrategi er definert i strategiske
fokusområder innenfor bærekraft. Fokusområdene er
inndelt i tre nivåer i en bærekraftspyramide, basert på i
hvor stor grad Polaris Media kan bidra til et mer
bærekraftig samfunn.
Figur ESRS 2.3: Bærekraftspyramide
Uavhengig journalistikk og lokalt engasjement
representerer Polaris Medias viktigste bidrag til et
bærekraftig samfunn. Den redaksjonelle virksomheten har
et betydelig samfunnsansvar som går ut over det rent
økonomiske og rettslige ansvaret konsernet har.
Klima og miljø er også et viktig fokusområde innenfor
bærekraft i Polaris Medias bærekraftspyramide. For å
styrke arbeidet med å minimere konsernets fotavtrykk
etablerte Polaris Media i 2024 en omstillingsplan. Planen
har som mål å redusere konsernets klimagassutslipp med
42% innen 2030, sammenlignet med baseåret 2023.
Målene i klimaomstillingsplanen henger tett sammen med
konsernets strategiske fokusområder. Klimaeffekten av
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Årsberetning | Bærekraftsrapport | ESRS 2 | 29

| Årsrapport 2025 |

ytterligere digitalisering er vesentlig for å nå konsernets
mål om kutt i klimagassutslipp. Omstillingen til en
heldigital fremtid vil også påvirke Polaris Medias
fremtidige produktspekter. Polaris Medias
klimaomstillingsplan er nærmere beskrevet i E1
Klimaendringer.
Polaris Medias bærekraftstrategi underbygger konsernets
overordnede forretningsstrategi, hvor det er tydelige
koblinger mellom konsernets strategiske fokusområder og
Polaris Medias bærekraftspyramide.
Tabell ESRS 2.1: Sammenheng mellom forretnings-
strategi og bærekraftspyramide

FORRETNINGSSTRATEGI (overordnede fokusområder) | BÆREKRAFTPYRAMIDE
Førstevalget for å bli oppdatert og engasjert lokalt og regionalt | ▪ Uavhengig journalistikk med lokalt engasjement ▪ Inkludering, mangfold og likestilling
Omstilling til en heldigital fremtid | ▪ Uavhengig journalistikk med lokalt engasjement ▪ Personvern og datasikkerhet
Være en attraktiv og utviklende arbeidsplass | ▪ Inkludering, mangfold og likestilling ▪ Attraktiv arbeidsplass
Ha en effektiv og bærekraftig forretningsmodell | ▪ Klima og miljø
Styrke vår posisjon i mediemarkedet | ▪ Uavhengig journalistikk med lokalt engasjement ▪ Ansvarlig markedsføring ▪ Personvern og datasikkerhet

Verdikjede
Utgangspunktet for å identifisere og beskrive Polaris
Medias verdikjede er konsernets tre forretningsområder:
mediehus, trykkeri og distribusjon. For å kunne
identifisere påvirkninger, risikoer og muligheter i hele
verdikjeden, inkluderer beskrivelsen av konsernets
verdikjede aktiviteter både oppstrøms og nedstrøms.
Aktivitetene oppstrøms og nedstrøms i verdikjeden er
begrenset til de aktivitetene og interessentene hvor
konsernet har vesentlig påvirkningskraft, samt der det
foreligger finansiell vesentlighet for konsernet.
Ved definering av aktiviteter og interessenter oppstrøms,
er det tatt utgangspunkt i at konsernets kjernevirksomhet
omfatter levering av digitale tjenester og produksjon,
trykking, og distribusjon av varer. Hoveddelen av
konsernets innkjøpsaktiviteter er anskaffelse av
profesjonelle tjenester, hardware, software, lokaler,
elektrisitet, avispapir, trykkfarge, trykkplater, kjøretøy og
drivstoff. I tillegg er rekruttering en essensiell
oppstrømsaktivitet, da ansatte er den viktigste
innsatsfaktoren for egne operasjoner.
Ved definering av aktiviteter og interessenter nedstrøms,
er det tatt utgangspunkt i at konsernet har betydelig
innvirkning på konsumenter og sluttbrukere i verdikjeden,
gjennom å levere innhold og tjenester til forbrukere i
både Norge og Sverige. Polaris Media har derfor
påvirkningskraft på hvilket innhold/tjeneste/vare som
konsumeres, men ingen påvirkning på hva konsumenten
benytter informasjonen til. Dette er reflektert i
beskrivelsen av verdikjeden, ved å avgrense til konsum av
innhold/tjeneste/vare som nedstrømsaktivitet.
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Årsberetning | Bærekraftsrapport | ESRS 2 | 30

| Årsrapport 2025 |

Figur ESRS 2.4: Verdikje de
En oversikt over antall ansatte fordelt på konsernets
forretningsområder og geografisk område er presentert i
S1 – Egen arbeidsstyrke.
Interessenter
Polaris Medias visjon og geografiske dekning resulterer i
et stort omfang av interessenter. For å kunne navigere i
det strategiske landskapet, samt forstå konsernets
påvirkningskraft, er innsikt i konsernets interessenter og
deres synspunkter og interesser viktig. Dialog med
interessenter for å identifisere, vurdere og håndtere
vesentlige områder knyttet til konsernets aktiviteter,
produkter og forretningsrelasjoner er sentralt. I tillegg er
dataanalyse et sentralt verktøy for å forstå konsernets
interessenter, blant annet ved at det gir innsikt i hvilke
saker som blir mest lest, samt lesetid på hver enkelt sak.
Dette gir god innsikt i hvilke saker som engasjerer mest i
de enkelte lokalsamfunn, og hva lokalsamfunn og
sluttbrukere er opptatt av. Polaris Media er dedikerte til å
skape verdier for sine interessenter, og erkjenner at tillit
fra lesere og samarbeidspartnere er essensielt for at
selskapet skal lykkes. Dette gjelder Polaris Media
samfunnsoppdrag, så vel som selskapets finansielle og
ikke-finansielle mål.
I 2022 gjennomførte Polaris Media en grundig
interessentanalyse. Alle konsernets virksomhetsområder
var representert i prosjektgruppen, og konsernets mest
vesentlige interessenter relatert til bærekraft ble
identifisert. For å få innsikt i interessentenes synspunkter
og perspektiv ble det initiert til dialog via kanaler som
spørreundersøkelser, intervjuer og dokumentanalyser.
Resultatet fra denne interessentanalysen ble forankret i
konsernledelsen og dannet et viktig grunnlag for
etableringen av Polaris Medias bærekraftstrategi,
beskrevet under Strategi, forretningsmodell og
verdikjede.
I forbindelse med gjennomføringen av den doble
vesentlighetsanalysen i 2024 ble interessentanalysen
oppdatert, med hovedfokus på hvordan omverdenen
påvirker konsernet. Dette med bakgrunn i at den tidligere
interessentanalysen baserte seg på en enkel
vesentlighetsanalyse (hvordan konsernet påvirker
omverden). Nye interessenter ble i 2024 identifisert ut fra
forhold som kan påvirke Polaris Media, og omfatter
myndigheter, mediebransjen og forretningspartnere.
Synspunkter fra interessenter relatert til
bærekraftsperspektivet var i stor grad sammenfallende
med tidligere analyse. Arbeidet med oppdateringen av
interessentanalysen ble gjennomført parallelt med
defineringen av konsernets verdikjede og produktspekter,
og er forankret i konsernets styrende organer.
Innsikten fra interessentanalysen i 2022 og oppdateringen
i 2024 har vært viktig for å sikre at konsernets oppfatning
av vesentlige bærekraftstema er i samsvar med
interessentenes forventninger. I tillegg danner en samlet
analyse av interessentene et bedre grunnlag for å forstå
konsernets påvirkninger, risikoer og muligheter. Med
bakgrunn i grundige interessentanalyser gjennomført i
foregående år, er det ikke involvert ytterligere
interessenter ved oppdatering av vesentlighetsanalysen i
2025. Tidligere analyser har lagt et solid grunnlag, og det
er ikke identifisert vesentlige endringer i interessentbildet
siden 2024.
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Årsberetning | Bærekraftsrapport | ESRS 2 | 31

| Årsrapport 2025 |

Polaris Media har løpende dialog med interessentene
utover de særskilte initiativene i interessentanalysen. For
eksempel bistår brukermarked mediehusene med
løpende leserundersøkelser, som dekker hele markedet
(også ikke-abonnenter), i tillegg til løpende undersøkelser
på onboarding, årlig kundetilfredshet og exit-survey (kun
abonnenter). Videre har annonseteamene løpende dialog
med annonsekunder via selgere ved direktesalg, samt
undersøkelser og responsgrupper med
annonsekonsumentene for økt innsikt i relevansen av
produktet. For ansatte gjennomføres det
medarbeiderundersøkelser, samt dialog via konsernutvalg
og tillitsvalgte. Det er etablert varslingskanaler både i
Polaris Media Norge og i Stampen Media, hvor ansatte
kan varsle både internt til spesifikke personer i konsernet
og til en ekstern uavhengig part. Polaris Media deltar for
øvrig i bransjeforeninger, regulatoriske diskusjoner og har
løpende dialog med vesentlige leverandører, kunder og
investorrelasjoner, noe som bidrar til innsikt i
interessentenes perspektiver.
Figur ESRS 2.5 presenterer konsernets viktigste
interessenter, de primære metodene for engasjement
med disse interessentene, og deres prioriterte interesser.
Hvilken metode som er benyttet for engasjement med
interessentene avhenger av de ulike interessentenes
direkte og indirekte innflytelse på Polaris Media.
Figur ESRS 2.5: Konsernets viktigste interessenter og deres prioriterte interesser
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Årsberetning | Bærekraftsrapport | ESRS 2 | 32

| Årsrapport 2025 |

Styrende organer
Figur ESRS 2.6: Oversikt over styrende organer i
Polaris Media
Konsernstyret
Konsernstyret i Polaris Media består av ti medlemmer,
med en kjønnsbalanse på 50/50. Syv styremedlemmer er
aksjonærvalgte og tre er ansattrepresentanter valgt av
konsernets ansatte. Andelen uavhengige aksjonærvalgte
styremedlemmer utgjør 43%.
Konsernstyret er ansvarlig for å definere mål, strategier og
risikoprofil for konsernet. Styret behandler konsernets
strategi løpende, og evaluerer virksomhetens mål,
strategier og risikoprofil årlig. Konsernstyret er også
øverste beslutningsinstans når det kommer til bærekraft.
Implementeringen av CSRD har ført til en utvidelse av
konsernstyrets ansvar, og kompetanse i forbindelse med
håndtering av Polaris Medias påvirkninger, risikoer og
muligheter. Dette kompetansebehovet vurderes dekket
gjennom de ulike styremedlemmenes brede erfaring fra
næringslivet gjennom sine stillinger, verv og styrearbeid i
andre organisasjoner. Styrets kompetanse er også
beskrevet under Konsernstyret. Polaris Medias definerte
bærekraftsrelaterte mål tilknyttet ESRS E1 og konsernets
klimaomstillingsplan er behandlet og godkjent i
konsernstyret. Polaris Media har på konsernnivå ikke
definert noen mål tilknyttet de øvrige vesentlige ESRS-
standardene.
Revisjonsutvalg
Konsernstyret har nedsatt et revisjonsutvalg, bestående
av tre fast møtende aksjonærvalgte styremedlemmer,
hvorav to menn og en kvinne, med bred kompetanse og
ledererfaring fra næringslivet. Revisjonsutvalget er et
saksforberedende og rådgivende arbeidsutvalg for styret.
Det er fastsatt retningslinjer for revisjonsutvalgets mandat
i egen instruks vedtatt av styret. I 2024 ble mandatet
oppdatert til å også omfatte bærekraft. Revisjonsutvalget
overvåker rapporteringsprosesser og internkontroll
innenfor bærekraftsrapportering, herunder etterlevelse
av CSRD og grundig behandling av bærekraftsrapporten
før den godkjennes av styret. I 2024 gjennomførte lederen
av revisjonsutvalget Revisorforeningens
etterutdanningsprogram «Styrets ansvar for
bærekraftsrapportering».
Konsernledelsen
Polaris Medias konsernledelse består av åtte menn (73%)
og tre kvinner (27%). Konsernledelsen er ansvarlig for å
utvikle konsernstrategien sammen med styret, å sette
strategiske målsetninger og måltall, og sørge for
informasjon ut i virksomhetsområdene og
fellesfunksjonene. Konsernsjefen er ansvarlig for at Polaris
Medias risikostyring og internkontroll blir gjennomført,
dokumentert, overvåket og fulgt opp på en forsvarlig
måte. Konsernets CFO har det overordnede ansvaret for
den integrerte årsrapporten, herunder
bærekraftsrapporten. Dette innebærer også et
overordnet ansvar for håndtering av, og tilsyn med,
konsernets vesentlige påvirkninger, risikoer og
muligheter. I 2022 gjennomførte CFO Revisorforeningens
etterutdanningsprogram "Akademiet for
bærekraftsrapportering".
Bærekraftsforhold behandlet av styrende organer
Polaris Medias vesentlige påvirkninger, risikoer og
muligheter har verken påvirket konsernets strategiske
vurderinger, transaksjoner og risikostyring i
rapporteringsperioden, eller blitt spesifikt behandlet av
konsernets styrende organer utover behandling av den
doble vesentlighetsanalysen. De vesentlige påvirkningene,
risikoene og mulighetene berører sentrale elementer i
konsernets strategi, forretningsmodell og
styringsprinsipper, og inngår i stor grad som en naturlig
del av konsernets etablerte rapporteringslinjer og
risikostyring.
Den integrerte årsrapporten, som inkluderer
bærekraftsrapporten, utgjør konsernledelsens
hovedrapportering til styret. Bærekraftstemaer knyttet til
miljømessige, sosiale og styringsmessige forhold
adresseres og behandles som en integrert del av øvrige
saker i styrende organer. Konsernledelsen, konsernstyret
og revisjonsutvalget har ansvar for gjennomgang og
oppfølging av tema innenfor sine respektive mandater.
Integrering av bærekraft i insentivprogrammer
På rapporteringstidspunktet er det ingen
bærekraftsrelaterte parametere inkludert i
insentivordninger for medlemmene i konsernets styrende
organer.
Konsernets organisering
Polaris Media er organisert med en desentralisert struktur
der hvert virksomhetsområde har stor grad av autonomi.
Mediehusvirksomheten er organisert som selvstendige
forretningsenheter basert på geografiske regioner, og
trykkeri- og distribusjonsvirksomheten er organisert i
egne enheter. Hver region, selskap og mediehus har
ansvar for egne resultater og frihet til å utvikle og
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Årsberetning | Bærekraftsrapport | ESRS 2 | 33

| Årsrapport 2025 |

implementere strategier som understøtter konsernets
overordnede mål. Denne organiseringen gir fleksibilitet til
å tilpasse seg lokale markedsbehov, samtidig som
konsernledelsen setter rammer og mål som skal sikre
helhetlig styring og bærekraftig vekst.
Virksomhetsområdene er organisert som egne selskaper
(hoveddatterselskaper), hvor konsernsjef og CFO er
representert i styrene til de fleste av disse. I den norske og
svenske delen av konsernet er det etablert egne
fellesfunksjoner innenfor brukermarked og annonse, som
leverer tjenester til alle mediehus i respektive land. Disse
fellesfunksjonene styres gjennom styringsgrupper ledet av
medlemmer fra konsernledelsen, som sikrer effektiv drift
og en tydelig helhetlig kobling mellom strategiske mål og
de operasjonelle behovene. I tillegg er fellesfunksjonene
PM Teknologi og PM Produkt etablert som felles tjeneste-
og fagmiljø for alle mediehus i konsernet. PM Teknologi
leverer også tjenester til øvrige virksomheter som Polaris
Trykk og Polaris Distribusjon. Disse to fellesfunksjonene er
organisert under morselskapet Polaris Media ASA, og
styres av henholdsvis CTO og CPO, som begge er en del av
konsernledelsen.
Utvalgte øvrige fellesfunksjoner er også organisert i
konsernadministrasjonen i morselskapet Polaris Media
ASA. Både finansiell rapportering og
bærekraftsrapportering for hele konsernet er forankret i
konsernadministrasjonen. I tillegg er et felles
regnskapssenter for alle selskaper i Polaris Media Norge,
samt enkelte øvrige fag- og stabsfunksjoner, lokalisert i
morselskapet.
Figur ESRS 2.7: Konsernets organisering og forretningsområder
HR-organisering
HR-organisasjonen har en sentral rolle i konsernets
bærekraftsarbeid, spesielt med hensyn til rapportering
knyttet til egen arbeidsstyrke. HR er ikke en fellesfunksjon
i konsernet, men ligger ute i den enkelte region/
virksomhetsområde. HR i Polaris Media er organisert med
regionale HR-direktører for Stampen Media, Polaris Media
Midt-Norge, Polaris Media Sør, Polaris Media Vest, Polaris
Media Nordvestlandet og Polaris Media Nord-Norge.
Disse HR-direktørene sitter i de regionale ledergruppene. I
tillegg har Polaris Distribusjon og Polaris Trykk hver sin
HR-sjef med ansvar for egne virksomheter rundt om i
landet. HR-organisasjonen koordineres på tvers av
konsernet av HR-direktør i Polaris Media Midt-Norge
gjennom to ulike samarbeidsforumer. HR-direktørene fra
mediehusene sitter i en felles styringsgruppe, og det er
etablert en koordineringsgruppe som inkluderer
mediehusene, trykkeri- og distribusjonsvirksomheten,
samt personalsjef i Polaris Media ASA.
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Årsberetning | Bærekraftsrapport | ESRS 2 | 34

| Årsrapport 2025 |

Aktsomhetsvurderinger i forbindelse med
bærekraft
Identifisering og vurdering av konsernets påvirkninger i
forbindelse med den doble vesentlighetsanalysen er en
del av Polaris Medias aktsomhetsvurderinger. Det utføres
forskjellige aktsomhetsvurderinger ved identifiseringen av
påvirkninger, risikoer og muligheter i verdikjeden. I
forbindelse med innføringen av åpenhetsloven i Norge i
2022 ble det etablert en ny prosess for
aktsomhetsvurdering av faktiske og potensielle negative
påvirkninger på menneskerettigheter og anstendige
arbeidsforhold i leverandørkjeden i tråd med OECDs
retningslinjer. Se vedlegg 3 for erklæring om
aktsomhetsvurdering.
Polaris Media har gjennomført en klimarisikoanalyse, som
inkluderer en scenarioanalyse for å identifisere risikoer.
Denne er omtalt i kapittel E1 Klimaendringer.
Risikostyring og internkontroll med
bærekraftsrapportering
Risikostyring og internkontroll av bærekraftsinformasjon
er et viktig element for å sikre etterlevelse av CSRD. Det er
fortsatt forbedringspotensial knyttet til formalisering av
risikostyring og internkontroll, og økt formalisering er en
viktig ambisjon for 2026. Samtidig har den faktiske
internkontrollen blitt styrket i løpet av året, selv om alle
prosesser enda ikke er fullt formalisert. Som del av andre
års rapportering er blant annet innholdet i datapunktene
og hvilken type informasjon som kreves bedre kjent for
ressursene som er involvert i rapporteringsprosessen.
Dette, sammen med sammenligningstall fra fjoråret,
bidrar til bedre kvalitet og forutsigbarhet i rapporteringen.
I tillegg er det gjennomført en testkjøring med interimstall
for kvantitative data på ESRS S1, noe som bidrar til å
kvalitetssikre prosessene og legge grunnlaget for videre
forbedringer.
De viktigste risikoene som er identifisert i årets
rapporteringsprosess er risikoen for feil som følge av
manuell håndtering av data, utnyttelse av flere systemer
og datakilder, varierende grad av bærekrafts- og
rapporteringskompetanse i organisasjonen, samt risikoen
for manglende fullstendighet.
For å håndtere risikoer bedre, og sikre kvalitet i
rapporteringsprosessen er det utviklet et tett samarbeid
mellom ESG-controller og nøkkelressurser innenfor de
ulike vesentlige bærekraftstemaene på tvers av
konsernets virksomhetsområder. Det er fokus på
kompetanseheving knyttet til bærekraft og rapportering
for alle som er involvert i prosessen i konsernet.
Konsernledelsen fastsetter målsetninger på konsernnivå,
og implementering av tiltak skjer i hvert enkelt
virksomhetsområde eller selskap, ledet av de respektive
nøkkelpersonene. Rapporteringsprosessen overvåkes tett
av både CFO og revisjonsutvalget. Resultatene fra
risikovurdering og internkontroll rapporteres til ledelsen
og revisjonsutvalget, med status på risikoer, kontroller, og
for å sikre god oppfølging av bærekraftsrapporteringen.
Det har blitt avholdt tre møter i revisjonsutvalget dedikert
til gjennomgang og kontroll av denne
bærekraftsrapporten.
Vesentlige påvirkninger, risikoer og
muligheter
2024 var det første året der Polaris Media gjennomførte
en dobbel vesentlighetsanalyse i henhold til ESRS-
standarden. Analysen ble gjennomført etter prosessen
beskrevet i Dobbel vesentlighetsanalyse. Den oppdaterte
doble vesentlighetsanalysen for 2025 bygger på fjorårets
analyse. Arbeidet i år har fokusert på å gjennomgå
fjorårets prosess og analyse med formål om å identifisere
forbedringsområder, og kartlegge eventuelle nye forhold
som bør hensyntas og vurderes. Dette har blant annet
omfattet involvering av interne nøkkelressurser innenfor
ulike områder for å sikre at relevante innspill og
refleksjoner er blitt hensyntatt. Samtlige identifiserte
påvirkninger, risikoer og muligheter fra fjorårets analyse
er gjennomgått og revurdert, med særlig vekt på
oppdatering og tydeliggjøring av beskrivelsene.
Tabell ESRS 2.3 viser en oversikt over ESRS-emne, med
tilhørende underemne og del-underemner, som er
vurdert som vesentlige for Polaris Media basert på
oppdatert dobbel vesentlighetsanalyse. Nye tema i årets
analyse er markert med * i tabellen.
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Årsberetning | Bærekraftsrapport | ESRS 2 | 35

| Årsrapport 2025 |

Tabell ESRS 2.3: Vesentlige ESRS-tema for Polaris Media
Detaljerte beskrivelser av Polaris Medias vesentlige
påvirkninger, risikoer og muligheter (IRO) innenfor hver av
de vesentlige emnene presenteres under «Hvorfor dette
er viktig» i de respektive kapitlene i rapporten.
Konsernets retningslinjer, mål, tiltak og handlingsplaner
knyttet til vesentlige påvirkninger, risikoer og muligheter
presenteres i hvert enkelt kapittel.
I fjorårets rapport ble ESRS S3 Berørte Lokalsamfunn og
ESRS S4 Forbrukere og sluttbrukere presentert i samme
kapittel, da vesentlige IRO-er innenfor disse standardene
var sammenfallende og ble vurdert å ha tilknytning til
undertema innenfor begge. Etter nærmere vurderinger i
årets analyse, med bakgrunn i innholdet i standarden,
beskrivelsene av temaene, er det vurdert at de vesentlige
IRO-ene i hovedsak er knyttet til S4. S3 er derfor ikke er et
vesentlig tema for Polaris Media i 2025.
Det er ikke gjennomført en formell robusthetsanalyse av
Polaris Medias strategi og forretningsmodell med
utgangspunkt i kravene til vurdering av IRO-ene slik dette
er definert i ESRS. Flere av de identifiserte IRO-ene
berører imidlertid kjerneområder i virksomheten og
inngår i konsernets løpende strategiprosesser og
risikovurderinger.
De vesentlige risikoene og mulighetene vurderes ikke å
medføre vesentlig risiko for justering av den balanseførte
verdien av eiendeler og forpliktelser som er rapportert i
det tilhørende finansregnskapet i løpet av neste
rapporteringsperiode. De gjeldende og forventede
finansielle effektene av identifiserte risikoer og
muligheter er inkludert og vurdert som en del av den
doble vesentlighetsanalysen.
Prosessen for identifisering og vurdering av Polaris Medias
påvirkninger, risikoer og muligheter er gjennomført som
en separat prosess i forbindelse med CSRD-
rapporteringen, og er derfor ikke integrert i konsernets
overordnede risikostyringsprosess. Majoriteten av de
identifiserte IRO-ene er tilknyttet viktige strategiske
fokusområder for konsernet, og er en integrert del av
konsernets virksomhetsstyring.
Dobbel vesentlighetsanalyse
Den doble vesentlighetsanalysen dekker konsernets
aktiviteter i de tre virksomhetsområdene mediehus,
trykkeri og distribusjon, samt oppstrøms og nedstrøms i
verdikjeden. Aktiviteter, forretningsforbindelser,
geografiske områder eller andre faktorer som fører til økt
risiko for negative påvirkninger har fått økt fokus.
Nøkkelpersoner fra forskjellige funksjoner i alle
virksomhetsområder og regioner har vært sentrale i
prosessen med å utvikle og oppdatere den doble
vesentlighetsanalysen. I tillegg har revisjonsutvalget
behandlet analysen, og orientert konsernstyret om
resultater og vurderinger som er gjort.
I 2024 ble det gjennomført en omfattende dobbel
vesentlighetsanalyse i tråd med kravene i ESRS. I 2025 har
Polaris Media bygd videre på denne analysen, der fokuset
har vært å identifisere og analysere eventuelle endrede
forhold, samt å gjennomgå og oppdatere eksisterende
påvirkninger, risikoer og muligheter. Metodikken og de
grunnleggende prinsippene for analysen følger samme
tilnærming som i 2024, men enkelte av stegene har
imidlertid vært mindre omfattende i år da fjorårets
grundige kartlegging fortsatt anses som relevant og
oppdatert. En detaljert beskrivelse av stegene i DMA-
prosessen presenteres i de påfølgende avsnittene.
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Årsberetning | Bærekraftsrapport | ESRS 2 | 36

| Årsrapport 2025 |

Figur ESRS 2.8: Prosess for gjennomføring av dobbel vesentlighetsanalyse
Steg 1: Forstå konsernets kontekst
Før identifisering av Polaris Medias påvirkninger, risikoer
og muligheter, både i egen virksomhet og i verdikjeden,
ble det gjennomført en verdikjedekartlegging. Polaris
Medias verdikjede er identifisert og beskrevet med
utgangspunkt i konsernets tre forretningsområder;
mediehus, trykkeri og distribusjon, og presenteres unde r
Verdikjede.
Polaris Medias viktigste interessenter, deres prioriterte
interesser og resultater fra interessentanalysen som ble
gjennomført i 2024 er presentert under Interessenter. Det
har ikke vært ytterligere involvering av interessenter i
gjennomføringen av dobbel vesentlighetsanalysen utover
det som er beskrevet der.
Steg 2: Identifisere og vurdere påvirkninger risikoer og
muligheter
Basert på informasjon fra interessentanalysen og
kartleggingen av konsernets verdikjede, ble det utarbeidet
en liste over identifiserte påvirkninger, risikoer og
muligheter. Konsernets risikoer og muligheter kan oppstå
som følge av påvirkninger eller avhengigheter, og
identifiseringen ble derfor gjennomført etter at
konsernets påvirkninger var kartlagt. Arbeidet ble
gjennomført i arbeidsmøter med grupper bestående av
nøkkelpersoner fra ulike funksjoner innen forskjellige
virksomhetsområder og regioner. De identifiserte IRO-ene
ble koblet til ESRS-emne og tilhørende underemne og del-
underemne. I 2025 ble listen over identifiserte IRO-er fra
fjorårets analyse gjennomgått og vurdert, og nye IRO-er
ble definert basert på endrede forhold og innspill fra
nøkkelressurser.
Hver enkelt påvirkning, risiko og mulighet er vurdert og
scoret basert på en scoring-modell, utledet i henhold til
EFRAG2 Implementation Guidance – Materiality
Assessment. I 2025 er scoringen av samtlige påvirkninger,
risikoer og muligheter revidert og eventuelt oppdatert.
Konsernets påvirkninger vurderes basert på alvorlighet,
omfang og grad av reversibilitet. Alvorlighet refererer til
grad av positiv eller negativ påvirkning, mens omfang
refererer til påvirkningens utstrekning. Grad av
reversibilitet vurderes kun ved negative påvirkninger. Det
benyttes en skala fra en til fem i denne vurderingen. For å
avgjøre hvorvidt en påvirkning er vesentlig eller ikke,
multipliseres gjennomsnittsverdien av alvorlighet, omfang
og grad av reversibilitet med sannsynligheten for at
påvirkningen inntreffer. Denne verdien vurderes deretter
mot fastsatte terskelverdier for påvirkningsvesentlighet.
Finansiell vesentlighet vurderes basert på den aktuelle
risikoens eller mulighetens faktiske eller potensielle
EBITDA-effekt. EBITDA er et av de viktigste finansielle
nøkkeltallene i konsernet, og blir benyttes til øvrige
finansielle vesentlighetsvurderinger. På bakgrunn av dette
vurderes EBITDA som et hensiktsmessig nøkkeltall i
vurderingen av finansiell vesentlighet. I vurderingen
benyttes en skala fra én til tre. Denne verdien
multipliseres med sannsynligheten for at risikoen eller
muligheten inntreffer, og vurderes mot fastsatte
terskelverdier for å avgjøre finansiell vesentlighet.
Steg 3: Beslutte vesentlige ESRS-tema
Scoringen av samtlige påvirkninger, risikoer og muligheter
ble gjennomgått og justert i de samme arbeidsgruppene
som fra steg 2. Den endelige listen over IRO-er ble
konsolidert til en aggregert oversikt over ESRS-emner, og
tilhørende underemner og del-underemner, som ble
vurdert som vesentlig for Polaris Media. De vesentlige
emnene er tilknyttet en vesentlig påvirkning, risiko eller
mulighet i henhold til scoringen beskrevet ovenfor.
Den aggregerte oversikten med vesentlige ESRS-emner
ble gjennomgått og validert i konsernledelsen og
revisjonsutvalget, før den ble behandlet i konsernstyret.
For informasjon om Polaris Medias internkontroll over
bærekraftsinformasjon, se Risikostyring og internkontroll
med bærekraftsrapportering.
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Årsberetning | Bærekraftsrapport | ESRS 2 | 37

| Årsrapport 2025 |

Figur ESRS 2.9: Result at av dobbel vesentlighetsanalysen aggregert på ESRS-tema
Oppdatert dobbel vesentlighetsanalyse viser at de samme standardene anses som vesentlige i 2025 som i 2024, med unntak
av S3 som ikke lenger vurderes som vesentlig. Se nærmere beskrivelse om hvorfor under Vesentlige påvirkninger, risikoer og
muligheter.
Steg 4: Rapportere og håndtere
Endelig liste over vesentlige påvirkninger, risikoer og
muligheter er koblet mot opplysningskrav i ESRS og
tilhørende datapunkter, for å definere omfanget av
rapporteringen. Endrede forhold i vesentlige datapunkt
basert på den oppdaterte doble vesentlighetsanalysen er
vurdert og hensyntatt. En fullstendig liste over vesentlige
opplysningskrav er presentert i ESRS-indeksen.
Arbeidet med å integrere Polaris Medias vesentlige
påvirkninger, risikoer og muligheter i konsernets generelle
styringsprosesser vil skje over tid parallelt med konsernets
modenhet når det kommer til å rapportere
bærekraftsinformasjon etter ESRS. Bærekraftsrelaterte
risikoer vil prioriteres på lik linje som andre
forretningsmessige risikoer.
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Årsberetning | Bærekraftsrapport | ESRS E1 | 38
Bærekraftsrapport
Generelle opplysninger
| Miljømessige forhold |
Sosiale forhold
Styringsmessige forhold
Miljømessige forhold
Klimaendringer (ESRS E1)

Hvorfor dette er viktig ......................................................................................................... | 39
Konsernets tilnærming og retningslinjer .............................................................................. | 40
Klimaomstillingsplan ............................................................................................................ | 40
Klimamål ........................................................................................................................... | 40
Hvordan klimamålene skal oppnås .................................................................................. | 42
Konsernets fremdrift med gjennomføring av omstillingsplanen .................................... | 45
Finansiering av omstillingen ............................................................................................. | 45
Innelåste klimautslipp ...................................................................................................... | 45
Tilpasning av økonomiske aktiviteter i tråd med EU-taksonomien ................................. | 46
Godkjenning og oppfølging av klimaomstillingsplanen ................................................... | 46
Klimaregnskap ...................................................................................................................... | 47
Polaris Medias klimaregnskap for 2025 ........................................................................... | 47
Prinsipper og metodikk i klimaregnskapet ....................................................................... | 48
Energiforbruk og energimiks ................................................................................................. | 50
Note 1: Vurdering av scope 3-kategorier .............................................................................. | 52

ESRS E1
1 SSP - Shared Socioeconomic Pathways
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Årsberetning | Bærekraftsrapport | ESRS E1 | 39

| Årsrapport 2025 |

Hvorfor dette er viktig
Klimaendringer er en av de største utfordringene i vår tid,
og har betydning for Polaris Medias virksomhet og
fremtidige utvikling. Polaris Media tar sin del av ansvaret
for å redusere klimagassutslipp, og anser klimaomstilling
som et viktig element for langsiktig verdiskaping. I tillegg
møter konsernet økende forventninger fra lesere,
annonsører og samarbeidspartnere om mer bærekraftige
og klimavennlige løsninger. Polaris Media har satt
klimamål i tråd med forpliktelsene i Parisavtalen. Målene
er forankret i konsernets strategi, og
utslippsreduksjonene forventes i stor grad å komme som
følge av den pågående digitaliseringen og endrede
forbrukerpreferanser. Klimaomstillingen vil i tillegg støttes
av klima- og miljøtiltak både i egen drift og i
leverandørkjeden, beskrevet nærmere i
Klimaomstillingsplan.
Tabell E1.1: Vesentlige påvirkninger, risikoer og muligheter (IRO)
Konsernets påvirkninger på klimaendringer
Polaris Media har påvirkning på klimaendringer gjennom
klimagassutslipp som genereres både gjennom egne
aktiviteter og i verdikjeden knyttet til alle sentrale
virksomhetsområder i konsernet – mediehus, trykkeri og
distribusjon. Trykkeri- og distribusjonsvirksomheten står
for en vesentlig andel av utslippene til konsernet. Dette er
blant annet relatert til papir- og energiforbruk som skjer i
produksjon av trykte produkter, og fossile brennstoff som
forbrukes i distribusjonsleddet. I tillegg genererer
produksjon av redaksjonelt innhold og publisering på
digitale flater klimagassutslipp gjennom energiforbruk,
reiseaktivitet og kjøp av varer og tjenester. Konsernets
klimagassutslipp presenteres i Klimaregnskap for Polaris
Media.
Klimarisikoer som kan få konsekvenser for konsernet
For å identifisere og kartlegge mulige fremtidige
klimarelaterte risikoer og muligheter har Polaris Media
gjennomført en overordnet klimarisikoanalyse på
konsernnivå. I kartleggingen har potensielle og faktiske
risikoer knyttet til både egne aktiviteter samt oppstrøms
og nedstrøms verdikjede blitt vurdert.
Analysen bygger på scenariometodikk og kvalitative
narrativer, og tar utgangspunkt i to klimascenarioer. Det
første beskriver en utvikling der det innføres effektiv
klimapolitikk og målene i Parisavtalen nås (SSP1–2.6 1). Det
andre scenarioet forutsetter manglende klimapolitikk,
med påfølgende omfattende konsekvenser av
klimaendringer (SSP3–7.0). I begge scenariene er det
inkludert vurdering av fysisk risiko, overgangsrisiko,
ansvarsrisiko og gjennomføringsrisiko.
Scenarioene tar for seg fysiske endringer, endrede
forbrukerpreferanser, teknologisk utvikling,
markedsutvikling og regulatoriske endringer. Analysen er
basert på vurdering av geografisk eksponering på
nasjonalt og regionalt nivå, og benytter klimadata og
scenarioer som reflekterer generelle klimaforhold og
politiske rammeverk i disse områdene, uten bruk av mer
detaljerte, lokasjonsspesifikke data. Denne tilnærmingen
gir en overordnet vurdering av klimarelaterte risikoer som
er relevante for konsernets virksomhet og geografiske
tilstedeværelse, samtidig som den tar hensyn til
begrensninger knyttet til datatilgjengelighet og
analyseomfang. Analysen er kvalitativ og narrativ, og ikke
kvantitativt modellert med presise økonomiske
konsekvenser. I tillegg bygger analysen på at det er
usikkerhet knyttet til fremtidig klimapolitikk, teknologisk
utvikling og klimaeffekter.
Analysen resulterte i en bruttoliste over potensielle
klimarelaterte risikoer og muligheter. Disse ble deretter
vurdert for å identifisere hvilke forhold som anses som
vesentlige for Polaris Media, i henhold til metodikk og
scoringmodell beskrevet i ESRS 2. Metodikken inkluderer
vurdering av risikoene og mulighetenes tidshorisont
(varighet), sannsynlighet og omfang. Klimarisikoanalysen
anvender andre tidshorisonter enn de som er definert i
ESRS 1, og følgende tidshorisonter er lagt til grunn:
▪ Kort sikt: 2024-2040
▪ Mellomlang sikt: 2041-2060
▪ Lang sikt: 2061-2100
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Årsberetning | Bærekraftsrapport | ESRS E1 | 40

| Årsrapport 2025 |

Etter gjennomført DMA har Polaris Media konkludert med
at konsernet er eksponert for én vesentlig klimarelatert
risiko, presentert i tabell E1.1 ovenfor. Det er ikke
identifisert vesentlige eiendeler eller
forretningsaktiviteter som er uforenlige med eller krever
betydelig innsats for å være forenlige med en omstilling til
klimanøytral økonomi, da konsernets omstilling i stor grad
vil være drevet av digital transformasjon.
Klimascenarioene samsvarer med de sentrale
klimarelaterte antakelsene i finansregnskapet, hvor det er
hensyntatt risiko knyttet til lønnsomhet, investeringsnivå
og kostnadsutvikling med betydning for fremtidig
inntjening. Dette sikrer en helhetlig og konsistent
vurdering.
Konsernet har foreløpig ikke gjennomført en
robusthetsanalyse, der virksomhetsstrategi og
forretningsmodell vurderes for motstandsdyktighet mot
identifiserte klimarisikoer.
Konsernets tilnærming og retningslinjer
I slutten av 2025 ble det vedtatt en innkjøpspolicy i
konsernet, som skal implementeres i løpet av 2026.
Policyen gjelder for alle innkjøpsaktiviteter i hele
konsernet og omfatter oppstrøms verdikjede, inkludert
leverandører og deres underleverandører. Den gjelder for
alle geografiske områder der konsernet opererer. Policyen
beskriver hovedprinsippene for gjennomføring av
innkjøpsaktiviteter, og tydeliggjør krav om vurdering av
klima- og miljøavtrykk knyttet til innkjøp. Miljøavtrykket
til aktuelle tilbydere inngår som en del av
vurderingskriteriene ved valg av leverandør.
CFO i Polaris Media ASA eier innkjøpspolicyen og er
ansvarlig for å forvalte og oppdatere den ved behov. Alle
ansatte som er involvert i innkjøpsprosesser i konsernet,
er ansvarlige for å etterleve innkjøpspolicyen og
innkjøpsprosedyren, og øverste ledelse i den enkelte
region eller selskap har ansvar for å sikre at underliggende
selskaper har kompetent personell som sikrer etterlevelse
lokalt. I tillegg omfatter policyen leverandører og deres
underleverandører, som må oppfylle selskapets krav til
bærekraft og etikk.
Klimaomstillingspl an
Det viktigste rammeverket for å sørge for at Polaris Media
kutter klimagassutslipp og tilpasser seg klimaendringene,
er konsernets klimaomstillingsplan. Planen omfatter alle
virksomhetsområdene i konsernet både i Norge og
Sverige, og danner grunnlaget for videre klimaarbeid i
Polaris Media.
Klimaomstillingsplanen ble utarbeidet i 2024, og det var
første gang konsernet offentliggjorde konkrete mål om
utslippskutt og en tiltaksplan for hvordan målene skal nås.
Omstillingsplanens mål og tiltak ble godkjent av
konsernledelsen i desember 2024, og av styret i januar
2025. Konsernets rapportering av klimaomstillingsplanen
tilfredsstiller ikke samtlige rapporteringskrav i ESRS E1
med hensyn til detaljeringsgrad av tiltakene, forventede
drifts- og investeringsutgifter tilknyttet planen, samt
ressursallokering. Klimaomstillingsplanen er likevel et
viktig rammeverk for konsernets arbeid med begrensning
av klimagassutslippene.
Klimaomstillingsplanen bygger på et utgangspunkt der
planlagt klimapolitikk gjennomføres både i Norge og i
resten av verden, samtidig som den teknologiske
utviklingen akselererer. For mediebransjen vil overgangen
fra trykte medier til digitale løsninger fortsette, og innen
siviltrykksegmentet forventes det økt oppmerksomhet på
miljøvennlige løsninger og produktenes klimafotavtrykk.
Videre er det forventet at distribusjon av
netthandelspakker vil øke, samtidig som distribusjon av
trykte medier forventes å falle betydelig.
I løpet av de siste ti årene har etterspørselen etter
papirprodukter falt betydelig, og majoriteten av
mediekonsumet i Norge og Sverige skjer i dag på digitale
plattformer. Digital omstilling har vært en integrert del av
konsernets strategi i mange år, og for å tilpasse seg
markedsutviklingen og styrke konsernet for videre vekst,
har Polaris Media gjennomført flere ulike effektiviserings-
og digitaliseringstiltak.
Konsernet har de seneste årene hatt en betydelig digital
vekst. Ved utgangen av 2025 utgjorde heldigitale
abonnement 75% av konsernets samlede
abonnementsmasse på 657 700 abonnement. Til
sammenligning, ved utgangen av 2020 utgjorde
heldigitale abonnement 43 % av en samlet
abonnementsmasse på 574 000.
Store deler av konsernets klimaomstilling frem mot 2030
vil drives av fortsatt digital transformasjon. Utslippene
knyttet til papirproduktene forventes redusert betydelig,
drevet både av lavere etterspørsel etter produktene og
klimatiltak både i egen drift og i verdikjeden. Samtidig vil
ytterligere digitalisering og større omfang av
dataprosessering, herunder bruk av KI-verktøy, være
faktorer som bidrar til økt "digitalt avtrykk", og dermed –
alt annet likt – øker konsernets klimagassutslipp.
Klimamål
Polaris Media har satt mål om å redusere
klimagassutslippene med 42 % innen 2030, noe som
tilsvarer en reduksjon på 13 112 tCO 2 e sammenlignet
med basisåret 2023. Det langsiktige målet er å oppnå en
90 % innen 2050, tilsvarende 28 099 tCO 2 e i forhold til
basisåret 2023. Konsernet driver ikke aktiviteter som gjør
at virksomheten er utelukket fra EUs referanseverdier for
tilpasning til Parisavtalen. Målene er presentert i tabell
E1.2 nedenfor.
2 The Intergovernmental Panel on Climate Change (FNs klimapanel, et vitenskapelig organ som har som sin oppgave å utføre regelmessige
vurderinger og sammenfatninger av kunnskapsstatusen om klima og klimaendringer.)
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Årsberetning | Bærekraftsrapport | ESRS E1 | 41

| Årsrapport 2025 |

Tabell E1.2: Polaris Medias klimamål

|  | Kortsiktige mål (2030) | Langsiktige mål (2050)
| Basisår 2023 | Prosentvis reduksjon | Utslippsnivå 2030 | Prosentvis reduksjon | Utslippsnivå 2050
Scope 1 & 2 | 3 117 tCO 2 e | -42% | 1 809 tCO 2 e | -90% | 312 tCO 2 e
Scope 3 | 28 104 tCO 2 e | -42% | 16 300 tCO 2 e | -90% | 2 810 tCO 2 e
Total | 31 221 tCO 2 e | -42% | 18 109 tCO 2 e | -90% | 3 122 tCO 2 e

Polaris Medias klimamål skal gi retning for det videre
klimaarbeidet og sikre at klima- og miljøhensyn vektlegges
i viktige strategiske beslutninger. Konsernet har anvendt
metodikken til Science Based Targets Initiative (SBTi) for å
sette klimamål i tråd med en tverrsektoriell utslippsbane
som er forenlig med 1,5°C-målet. Målene er ikke meldt
inn til SBTi for verifisering. Det er fastsatt et samlet
utslippsmål for scope 1 og 2, et eget utslippsmål for scope
3, samt et overordnet mål for reduksjon av totale
klimagassutslipp. Klimamålene gjelder for konsernet som
helhet. Målene er basert på lokasjonsbaserte utslipp for
energiforbruk i scope 2.
Konsolidert klimagassregnskap for 2023 er anvendt som
basisår for omstillingsplan og målsettinger. Klimamålene
følger de samme grensene for scope 1, 2 og 3 som i
klimaregnskapet. Se nærmere opplysninger om
organisatoriske og operasjonelle avgrensninger i
Prinsipper og metodikk i klimaregnskapet. Det foreligger
ingen kjent informasjon som tilsier at eksterne faktorer
påvirker målinger opp mot basisåret. Det forventes
imidlertid en kontinuerlig utvikling i kvaliteten på
datagrunnlag for klimaregnskapet frem mot 2030, noe
som må hensyntas ved analyser av resultatene.
De kortsiktige målene skal sikre at konsernet
opprettholder en utslippsbane som er i tråd med det
langsiktige målet om netto null innen 2050. En 42 %
reduksjon innen 2030 representerer den nødvendige
innsatsen for å holde den globale temperaturøkningen på
linje med 1,5°C-målet. Ved fastsettelse av 42%-målet er
det sett hen til vitenskapelige analyser og modellering fra
IPCC (FNs klimapanel) 2.
Det langsiktige målet skal bidra til at konsernet reduserer
utslipp i tråd med å nå netto null innen 2050. Det betyr at
utslippene skal kuttes betydelig (90 %) og gjenværende
utslipp skal nøytraliseres. Polaris Media har ikke lagt
konkrete planer for hvordan denne nøytraliseringen av
gjenværende utslipp skal skje. Et alternativ er bruk av
klimakreditter i det regulerte karbonmarkedet (som EUs
Carbon Removal Certification Framework (CRDF)). Frem
mot 2030 vil hovedfokuset være å kutte utslipp fra egen
virksomhet og i verdikjeden, mens kompensasjon av
gjenværende utslipp forventes å bli aktuelt på lengre sikt.
Det vil derfor gjennomføres jevnlige vurderinger av
tilgjengelige og relevante metoder for karbonfjerning når
dette blir aktuelt.
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Årsberetning | Bærekraftsrapport | ESRS E1 | 42

| Årsrapport 2025 |

Hvordan klimamålene skal oppnås
For å nå klimamålene er omstillingsplanen organisert
rundt tre hovedpilarer:
▪ Digital omstilling
▪ Omstilling til utslippsfri distribusjon
▪ Omstilling i leverandørkjeden
For å nå målsettingen om 42 % utslippsreduksjon innen
2030, er det identifisert omstillings- og
effektiviseringstiltak innenfor de tre hovedpilarene. Disse
er oppsummert i figur E1.1 nedenfor.
Figur E1.1: Utslippsreduksjon på 42% innen 2030 (tCO 2 e)
Viktige forutsetninger for at Polaris Media skal nå
målene
Beregning av forventede effekter av omstilling og tiltak
baserer seg på framskrivinger av opplag og
utgivelsesfrekvens for papiravis og siviltrykk, digital vekst,
planer for utslippsfrie kjøretøy i distribusjon i Sverige og
Norge, samt målsettinger for utslippskutt hos trykkerienes
største leverandører i perioden 2024 – 2030. Det
inkluderer også forventede utslippskutt hos øvrige
leverandører og strengere miljøkrav i innkjøpsprosesser.
Utslippsreduksjonene er avhengig av at omstilling og tiltak
skjer som forventet og i henhold til plan.
Estimeringsusikkerhet
Omstillingsplanen inneholder estimater, og det er
betydelig estimeringsusikkerhet knyttet til
effektberegninger av planlagte tiltak og tidshorisont.
Estimater, forutsetninger og metodikk er nærmere
beskrevet i redegjørelsen for hvert enkelt tiltak nedenfor.
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Årsberetning | Bærekraftsrapport | ESRS E1 | 43

| Årsrapport 2025 |

Tabell E1.3: Oversikt over forventede omstillingseffekter og tiltak innen 2030, fordelt på scope

Omstilling og tiltak | Forventet effekt (tCO 2 e) | Utslipps- reduksjon i % av totale utslipp i 2023 (basisår) | Gjenværende utslippsnivå 2030
Reduksjon av klimagassutslipp i scope 1 og 2
Omstilling til utslippsfri distribusjon i Sverige | -1 308 |  |
Sum netto reduksjon av utslipp i scope 1 og 2 | -1 308 | -42% | 1 809
Reduksjon av klimagassutslipp i scope 3
Redusert volum papiraviser og siviltrykk (redusert forbruk avispapir og andre innsatsfaktorer trykkeri + reduksjon antall kjørte kilometer distribusjon) | -10 216 |  |
Effekt av digital vekst og økt bruk av digitale tjenester, herunder dataprosessering | +1 134 |  |
Overgang til utslippsfri distribusjon i last mile* i Norge | -823 |  |
Utslippskutt hos hovedleverandører til trykkeri | -896 |  |
Reduksjon i utslipp knyttet til øvrige innkjøp | -1 003 |  |
Sum netto reduksjon av utslipp i scope 3 | -11 804 | -42% | 16 300
Sum netto utslippsreduksjon, scope 1, 2 og 3 | -13 112 | -42% | 18 109

* Last mile: Sisteledd distribusjon fra terminal/hub til sluttbruker. Tiltaket omfatter foreløpig ikke distribusjon fra trykkeri til terminal/hub
eller mellom terminaler.
Scope 1 og 2
Utslippsfri distribusjon i Sverige
I distribusjonsvirksomheten i Sverige (VTD) er
ruteoptimalisering og valg av miljøvennlige
transportløsninger sentralt for å redusere påvirkningen på
det ytre miljø. Virksomheten benytter egne biler, varebiler
og sykler, og det er lagt opp til en løpende utskifting av
kjøretøy til fossilfrie alternativer. Målet er å øke andelen
fossilfrie eller utslippsfrie kjøretøy tilpasset
distribusjonsvirksomheten. Hver kjøretøytype vurderes
med tanke på optimalisering i distribusjonsrundene, med
mål om å skape en så tilpasset kjøretøyflåte som mulig
både for distributørens arbeidsmiljø og for miljøaspektet.
Overgangen til fossilfrie kjøretøy forventes å redusere
direkte utslipp (scope 1) betydelig, mens indirekte utslipp
(scope 2) vil øke noe som følge av økt elektrisitetsforbruk
til elektriske kjøretøy. Den totale utslippsreduksjonen er
estimert til 1 308 tCO 2 e innen 2030, inkludert effekten av
redusert kjørelengde som følge av færre
papiravisabonnenter, og den forventede økningen i scope
2-utslipp.
Scope 3
Scope 3-utslipp, som omfatter indirekte klimagassutslipp,
utgjør den klart største andelen av Polaris Medias totale
utslipp. Disse utslippene genereres i konsernets
oppstrøms- og nedstrøms verdikjede. Innkjøp av varer og
tjenester til konsernets trykkeri- og
distribusjonsvirksomheter utgjør en betydelig andel av
utslippene, i tillegg til vesentlige scope 3-utslipp i
mediehusene. Polaris Media har ikke direkte kontroll over
disse utslippene, men kan påvirke dem gjennom å stille
krav til leverandører og andre interessenter i verdikjeden,
samt ved å prioritere hvilke typer innkjøp som
gjennomføres. For å nå klimamålene knyttet til scope 3 er
det avgjørende med en fortsatt digital omstilling av egen
virksomhet, samt forbedringer hos aktørene i konsernets
verdikjede, særlig i oppstrømsleddet. Måloppnåelsen vil i
stor grad avhenge av tempoet i den digitale
transformasjonen de kommende årene.
3 Tilsvarende effekt på distribusjonsvirksomheten i Sverige ligger i scope 1. Distribusjonen i Norge skjer primært gjennom kjøp av tjenester
fra selvstendige oppdragstakere (SO), og klassifiseres dermed som scope 3.
4 Konsernets totale utslippsnivå knyttet til digitale tjenester dividert på antall digitale abonnenter
5 Last mile: Sisteledd distribusjon fra terminal/hub til sluttbruker. Tiltaket omfatter foreløpig ikke distribusjon fra trykkeri til terminal/hub
eller mellom terminaler.
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Årsberetning | Bærekraftsrapport | ESRS E1 | 44

| Årsrapport 2025 |

Digital vekst og redusert volum papiraviser og siviltrykk
I klimaomstillingsplanen forutsettes det at den digitale
transformasjonen i mediebransjen fortsetter med
uforminsket styrke frem mot 2030. Polaris Media
forventer en fortsatt betydelig reduksjon i etterspørselen
etter trykte produkter, inkludert både egne papiraviser,
eksterne aviser som trykkes i konsernets trykkerier, samt
siviltrykk. Denne utviklingen forventes å bidra til betydelig
reduksjon i scope 3-utslippene i mediehusene,
distribusjonsvirksomheten i Norge 3 og i trykkeriene.
Basert på konsernets langsiktige prognoser er det
estimert en utslippsreduksjon på 10 216 tCO 2 e innen
2030, knyttet til redusert volum av papiraviser og
siviltrykk. Reduksjonen inkluderer effekter i
trykkerivirksomheten, som lavere volum av direkte
innsatsfaktorer som avispapir, trykkfarge og trykkplater,
samt et generelt redusert aktivitetsnivå. I
distribusjonsvirksomheten i Norge forventes redusert
antall kjørte kilometer, og dermed drivstofforbruk.
Reduksjonen utgjør 36% av konsernets samlede scope 3-
utslipp i basisåret 2023. Langtidsprognosene som ligger til
grunn for beregningen, er de siste oppdaterte interne
volumprognosene for konsernets papirprodukter da
omstillingsplanen ble utarbeidet høsten 2024. Prognosene
tar utgangspunkt i den generelle forventede
markedsutviklingen for papiraviser og siviltrykk, justert for
lokale og regionale forhold, inkludert strategi for hvert
enkelt mediehus, trykkeri og distribusjonsselskap. De
samme prognosene ligger til grunn i konsernets øvrige
strategiske arbeid og der det er relevant i den finansielle
rapporteringen, blant annet i årlige
nedskrivningsvurderinger (jf. omtale i Note 14 i
konsernregnskapet for 2025).
Ved beregning av utslippseffektene er utslippsfaktorene
holdt uendret fra klimagassregnskapet for 2023. Det betyr
at effekten på 10 216 tCO 2 e ikke inkluderer overgang til
utslippsfrie kjøretøy i distribusjon eller fremtidige
forbedringer hos leverandørene. Overgang til utslippsfri
distribusjon og forbedringer hos leverandørene er skilt ut
som egne tiltak med egne effektberegninger, og beskrives
nærmere nedenfor.
I tråd med konsernets strategi, er det lagt til grunn vekst i
antall digitale abonnenter og økt bruk av mediehusenes
digitale innhold. Samtidig forventes økt bruk av
konsernets egne digitale tjenester, inkludert KI-baserte
løsninger og andre tjenester som krever betydelig
datakraft. Denne økte digitale aktiviteten vil sannsynligvis
føre til økte klimagassutslipp innen scope 3. Polaris Media
har estimert denne økningen til 1 134 tCO 2 e i perioden
frem til 2030. Beregningen bygger på forventet vekst i
både lesernes bruk av digitalt innhold og konsernets egen
bruk av digitale tjenester. Det er estimert en digital
utslippsintensitet 4 per digitale abonnent i basisåret 2023,
og denne intensiteten er modellert til å øke i takt med
forventet økt digital bruk per abonnent og økt intern bruk
av digitale tjenester. Det er imidlertid betydelig grad av
usikkerhet knyttet til dette estimatet, og Polaris Media
jobbe videre med å videreutvikle estimatet i takt med
forbedret datakvalitet og innsikt i utslipp knyttet til
digitale tjenester.
Overgang til utslippsfri distribusjon (last mile 5) i Norge
Distribusjonsvirksomheten i Norge, Polaris Distribusjon,
består av fem regionale selskaper som distribuerer
papiraviser for både egne og eksterne mediehus, i tillegg
til netthandelspakker gjennom Helthjem-nettverket. I
motsetning til den svenske distribusjonsvirksomheten,
hvor budene er ansatt i virksomheten og kjøretøyene eies
eller leies av VTD, skjer sisteledds-distribusjonen (last
mile) i Norge hovedsakelig gjennom kjøp av tjenester fra
eksterne, selvstendige oppdragstakere.
Polaris Distribusjon har oppfordret
sisteleddsdistributørene til å benytte utslippsfrie kjøretøy,
og har kommunisert mål om utslippsfri distribusjon i de
store byene innen 2026, samt i øvrige områder innen
2029. Det er etablerte miljøkrav i standardavtaler som
inngås med leverandører, og for å fremskynde
overgangen til utslippsfrie kjøretøy hos leverandørene
arbeides det med utvikling av incentivordninger. Basert på
disse forutsetningene er det estimert en
utslippsreduksjon på 823 tCO 2 e, i tråd med antakelsen om
at «last mile»-distribusjonen vil foregå med utslippsfrie
transportmidler innen 2030. Beregningen av
utslippseffekten er basert på estimert rutestruktur og
distribusjonsfrekvens i 2030, utledet fra konsernets
langtidsprognoser.
Tiltaket omfatter foreløpig ikke langtransport fra trykkeri
til terminal eller distribusjonshub, eller transport mellom
terminaler og hubber. Derfor ligger det fortsatt et
resterende scope 3-utslipp på 1 070 tCO 2 e knyttet til den
norske distribusjonsvirksomheten i
klimaomstillingsplanen.
Utslippskutt hos hovedleverandører til trykkeri
Flere av de største leverandørene til trykkerivirksomheten
har offentliggjort klimamål med kortsiktige ambisjoner
som skal nås innen 2030. Ambisjonsnivå og basisår
varierer mellom leverandørene. Basert på deres
kommuniserte målsettinger er det beregnet en forventet
utslippsreduksjon på 896 tCO 2 e knyttet til innkjøp fra
disse leverandørene. Estimatet er basert på utslippsnivået
i 2023 og leverandørenes forventede utslippsreduksjoner.
Reduksjon i utslipp knyttet til øvrige innkjøp
For å redusere utslipp knyttet til innkjøpte varer og
tjenester er et viktig tiltak å vektlegge miljøhensyn ved
innkjøp i større grad. Innkjøpspolicyen fungerer som et
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Årsberetning | Bærekraftsrapport | ESRS E1 | 45

| Årsrapport 2025 |

viktig virkemiddel i dette arbeidet. I tillegg forventes en
generell forbedring hos konsernets leverandører,
uavhengig av innkjøpspolicyen, som følge av pågående
arbeid med å redusere klimagassutslipp.
I klimaomstillingsplanen er det inkludert en forventet
utslippsreduksjon på 1 003 tCO 2 e knyttet til bedre
innkjøpspraksis og generell forbedring hos leverandørene.
Estimatet er skjønnsmessig fastsatt basert på en kvalitativ
og kvantitativ vurdering av utslippsnivået knyttet til
innkjøp av varer og tjenester i basisåret 2023, ekskludert
utslipp knyttet til hovedleverandører til
trykkerivirksomheten.
Konsernets fremdrift med gjennomføring av
omstillingsp lanen
Etter ett års gjennomføring av klimaomstillingsplanen kan
konsernet rapportere om fremdrift og observerte
effekter. Klimagassregnskapet for 2025 viser en total
utslippsreduksjon på 25% sammenlignet med 2023. I
tillegg til reduksjonen sammenlignet med basisåret 2023,
viser klimagassregnskapet for 2025 en reduksjon på 8%
s ammenlignet med 2024. Se Klimaregnskap for nærmere
redegjørelse. Dette viser at tiltakene i omstillingsplanen
gir ønsket effekt, og at konsernet har god progresjon mot
å nå sine klimamål, hvor målet for scope 1 og 2 allerede er
oppnådd. Nedenfor følger en oppdatering på
gjennomførte tiltak i perioden og deres oppnådde
effekter, som utgjør de viktigste faktorene bak
utslippsreduksjonene.
Scope 1 og 2
Scope 1 og 2 utslipp er redusert med 17% sammenlignet
med 2024, og 47% sammenlignet med 2023. Denne
betydelige nedgangen skyldes hovedsakelig redusert
aktivitet både i Norge og Sverige.
▪ Scope 1 Norge: Nedgangen i Norge skyldes færre kjørte
kilometer for ansatte og egne kjøretøy i Distribusjon
Norge, og lavere direkteutslipp fra trykkeriene.
▪ Scope 1 Sverige: I Sverige har både Stampen Media og
VTD redusert drivstofforbruket, med størst reduksjon i
VTD. Overgangen til fossilfrie kjøretøy i VTD har gått
raskere enn planlagt. Denne raskere overgangen skyldes
både en mer effektiv utskifting av eldre kjøretøy, og en
reduksjon i antall kjøretøy som følge av endringer i
distribusjonsbehov og færre papiravisabonnenter. Ved
utgangen av 2025 besto kjøretøyflåten av nærmere 80%
kjøretøy som ikke drives av fossile brensler, hvorav 75%
av disse var utslippsfrie kjøretøy. Arbeidet med å øke
andelen fossilfrie og utslippsfrie kjøretøy vil fortsette.
▪ Energiforbruk: Scope 2-utslippene har samlet sett gått
ned, drevet av redusert energiforbruk i konsernet.
Elektrisitetsforbruket er redusert med 2 076,6 MWh, og
fjernvarmeforbruket med 354,5 MWh, hovedsakelig
som følge av redusert aktivitet i trykkeriene. Dette har
bidratt til en nedgang i scope 2-utslipp på 14%
sammenlignet med 2024, og 34% sammenlignet med
2023.
Scope 3
▪ Digital vekst og redusert volum papiraviser og
siviltrykk: Forbruket av innkjøpt avispapir og øvrige
innsatsfaktorer i trykkerivirksomheten har gått
betydelig ned, drevet av redusert produksjonsvolum
både for konsernets mediehus og eksterne papiraviser,
samt redusert volum innen siviltrykk. I Norge er
innkjøpt avispapir redusert med 34% i 2025
sammenlignet med 2024, og 57% sammenlignet med
2023. I Sverige er tilsvarende reduksjoner henholdsvis
22% og 45%. Dette er den viktigste årsaken til
utslippskuttene i scope 3 for 2025, og bidrar særlig til
reduksjonen i kategori 1 og 12.
Finansiering av omstillingen
En betydelig del av utslippskuttene oppnås som en positiv
følge av konsernets digitale transformasjon som
gjennomføres for å møte markedets utvikling og
etterspørsel. Investeringer i teknologi og digital
produktutvikling knyttet til denne transformasjonen er
planlagt uavhengig av tiltak for utslippskutt, men er
sentrale for konsernets forretningsstrategi.
Overgangen til utslippsfri distribusjon medfører
investeringer og økte driftskostnader. Foreløpige
beregninger i VTD indikerer at en overgang til fossilfri
bilpark vil øke årlige leasingkostnader med omtrent
MNOK 10,2. Samtidig vil utskiftningen av fossildrevne
(eldre) kjøretøy med nye elektriske kjøretøy gi betydelige
besparelser i drivstoff- og reparasjon/
vedlikeholdskostnader, estimert til omtrent MNOK 8,9.
Netto økning i årlige kostnader i VTD anslås dermed til
omtrent MNOK 1,3. Estimatene er basert på dagens
flåtestørrelse, og en eventuell reduksjon i antall kjøretøy
vil kunne redusere den estimerte kostnadsøkningen.
I budsjettet for 2025 ble det avsatt MNOK 2,4 til
investeringer knyttet til elbiler i last-mile, inkludert elbil-
ladere, utstyr, infrastruktur og insentiver til SO med mer. I
løpet av 2025 har det imidlertid vært begrenset bruk av
disse midlene. Det må gjennomføres nærmere
utredninger av investeringsbehovet på lang sikt for å
oppnå mer presise estimater.
Ytterligere konkretisering og tallfesting av de langsiktige
investeringene som er relevante for
klimaomstillingsplanen er et forbedringspunkt i videre
arbeid med omstillingsplanen de kommende årene.
Innelåste klimautslipp
Som en del av vurderingen av konsernets evne til å nå sine
klimamål, er potensielle innelåste utslipp knyttet til
eksisterende virksomhet vurdert. Konsernets
hovedaktiviteter omfatter produksjon av redaksjonelt
innhold, trykkerivirksomhet, samt distribusjon av aviser
og pakker. Aktivitetene innenfor de ulike
virksomhetsområdene har varierende grad av
karbonintensitet, hvor trykkerier og distribusjon
representerer de mest utslippsintensive delene av
konsernet. De viktigste kildene til innlåste
klimagassutslipp er energiforbruket til trykkerimaskiner,
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Årsberetning | Bærekraftsrapport | ESRS E1 | 46

| Årsrapport 2025 |

produksjon av innsatsfaktorer til trykkerivirksomheten,
oppvarming av lokaler og distribusjon med eksisterende
fossildrevne kjøretøy.
Digital omstilling er kjernen i Polaris Medias
klimaomstillingsplan. Konsernet vil likevel tilby
papirprodukter til sluttbrukere så lenge dette er
økonomisk bærekraftig. Dersom etterspørselen etter
papiraviser og reklametrykk de neste fem årene
overstiger forutsetningene i omstillingsplanen, kan dette
medføre en moderat risiko for forsinket utslippsreduksjon
dersom kompenserende tiltak ikke iverksettes. Risikoen er
knyttet til innelåste utslipp i trykkerivirksomheten, da
alternative produksjonsmetoder med lavere
karbonavtrykk (f.eks. digitaltrykk i stedet for dagens
offset-teknologi) per i dag ikke anses som effektive nok til
å kunne produsere hele volumet. I tillegg til selve
trykkeriprosessen, vil det være innelåste utslipp knyttet til
produksjonen av innsatsfaktorer som avispapir,
trykkplater og trykkfarge, selv om disse utslippene
forventes å reduseres som følge av at konsernets
hovedleverandører til trykkeriene målrettet jobber for å
minimere karbonavtrykket til innsatsfaktorene.
For distribusjonsvirksomheten vurderes risikoen for at
innelåste utslipp skal hindre konsernets måloppnåelse
innen 2030 som lav. Restlevetiden på eksisterende
fossildrevne kjøretøy tilsier at disse uansett skal byttes ut
med nye kjøretøy i løpet av den kommende
femårsperioden. Disse vil da bli byttet ut med fossil- eller
utslippsfrie kjøretøy.
Når det gjelder det langsiktige målet om netto nullutslipp
innen 2050, vurderes risikoen mht. innelåste utslipp som
meget lav.
Tilpasning av økonomiske aktiviteter i tråd med EU-
taksonomien
Polaris Media har ikke etablert konkrete mål eller
investeringsplaner for å tilpasse sine økonomiske
aktiviteter til kriteriene i EUs taksonomiforordning.
Konsernet vurderer alle nye regulatoriske krav og
potensielle strategiske tilpasninger løpende.
Godkjenning og oppfølging av
klimaomstillingsplanen
Klimaomstillingsplanen er utarbeidet gjennom en prosess
på tvers av konsernets virksomhetsområder. Våren 2024
ble det gjennomført et grundig forarbeid, hvor
klimaregnskapet ble analysert for å gi innsikt i og
forståelse av Polaris Medias utslipp. Deretter ble tiltak og
effekter av planlagt og forventet omstilling identifisert i
samarbeid med de enkelte virksomhetsområdene i
konsernet.
CFO har vært konsernledelsens representant i arbeidet
med omstillingsplanen, og har vært kontinuerlig involvert
gjennom hele prosessen. Konsernledelsen som helhet har
bidratt i sentrale vurderinger og tatt de endelige
beslutningene om ambisjonsnivået for klimamålene og
innretting av tiltak. Revisjonsutvalget har blitt løpende
orientert om status på arbeidet med
klimaomstillingsplanen. Styret godkjente konsernets
klimamål og tiltakene i omstillingsplanen i januar 2025.
Eksterne interessenter har ikke vært involvert i
fastsettelsen av konsernets klimamål.
Klimaarbeidet og oppfølgingen av omstillingsplanen følger
de samme styringslinjene som resten av konsernets
prosesser. Hvert enkelt virksomhetsområde har ansvar for
sine utslipp, og får gjennom klimaregnskapet innsikt i
utslippsnivåer og sine største utslippskilder. De enkelte
datterselskapene har frihet til å utforme og iverksette
lokale tiltak som bidrar til oppnåelse av konsernets
overordnede klimamål.
For å styrke dette arbeidet ansatte konsernet i 2024 en
ESG-controller med overordnet ansvar for oppfølging av
klimaomstillingsplanen. For å sikre gjennomføring av tiltak
og aktivt arbeid med omstillingsmålene er det etablert et
tett samarbeid mellom ESG-controller og nøkkelpersoner
på tvers av virksomhetsområdene.
Styret vil i forbindelse med årsrapporteringer fremover
evaluere måloppnåelse i klimaomstillingsplanen og
vurdere behovet for justeringer.
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Årsberetning | Bærekraftsrapport | ESRS E1 | 47

| Årsrapport 2025 |

Klimaregnskap
Polaris Medias klimaregnskap for 2025
Tabell E1.4: Klimaregnskap 2025
Enhet: tonn CO 2-ekvivalenter (tCO 2 e)

| Retroperspektiv | Milepæler og målår |
| Basisår (2023) | Samme nligning (2024) | 2025 | Endring i prosent fra 2023 | Endring i prosent fra 2024 | 2030 | 2050 | Årlig % mål / basisår |
Klimagassutslipp – scope 1
Brutto klimagassutslipp scope 1 | 2 181 | 1 272 | 1 043 | -52% | -18% |  |  |  |
Prosentdel av klimagassutslipp fra regulerte ordninger for handel med utslippskvoter (%) | 0% | 0% | 0% | 0% | 0% |  |  |  |
Klimagassutslipp – scope 2
Brutto lokasjonsbaserte klimagassutslipp | 936 | 719 | 615 | -34% | -14% |  |  |  |
Brutto markedsbaserte klimagassutslipp | 7 182 | 7 671 | 5 856 | -18% | -24% |  |  |  |
Sum scope 1 og scope 2 (lokasjonsbasert) | 3 117 | 1 991 | 1 658 | -47% | -17% | -42 % | -90 % |  |
Vesentlige klimagassutslipp – scope 3
Samlede indirekte brutto klimagassutslipp innenfor scope 3 (lokasjonsbasert) | 28 104 | 23 342 | 21 617 | -23% | -7% | -42% | -90% |  |
1 Innkjøpte varer og tjenester | 18 172 | 13 523 | 11 980 |  |  |  |  |  |
2 Kapitalvarer | 1 110 | 899 | 1 257 |  |  |  |  |  |
3 Drivstoff og energirelaterte aktiviteter ikke omfattet av scope 1 eller 2 | 1 174 | 836 | 678 |  |  |  |  |  |
4 Oppstrøms transport og distribusjon | 984 | 810 | 799 |  |  |  |  |  |
6 Forretningsreiser | 714 | 702 | 688 |  |  |  |  |  |
8 Oppstrøms leide eiendeler | 2 705 | 2 767 | 2 463 |  |  |  |  |  |
9 Transport og distribusjon av solgte produkter | 3 065 | 3 679 | 3 681 |  |  |  |  |  |
11 Bruk av solgte produkter | 14 | 16 | 17 |  |  |  |  |  |
12 Sluttbehandling av solgte produkter | 167 | 110 | 55 |  |  |  |  |  |
Samlede klimagassutslipp | 31 221 | 25 332 | 23 275 | -25% | -8% | -42 % | -90 % |  |
Samlede klimagassutslipp lokasjonsbaserte | 31 221 | 25 332 | 23 275 |  |  |  |  |  |
Samlede klimagassutslipp markedsbaserte | 37 467 | 32 284 | 28 516 |  |  |  |  |  |

Klimaregnskapet inkluderer følgende klimagasser som er konvertert til CO 2-ekvivalenter: CO 2 (karbondioksid), CH 4 (metan),
N 2 0 (lystgass), HFK (hydrofluorkarboner), PFK (perfluorkarboner), SF 6 (svovelheksafluorid) og NF 3 (nitrogentrifluorid).
Tabell E1.5: Klimagassintensitet per nettoinntekt

Klimagassintensitet per nettoinntekt | 2025 | 2024 | Prosentvis endring
Lokasjonsbaserte samlede klimagassutslipp (tCO 2 e) per nettoinntekt (NOK millioner) | 6,37 | 7,04 | -9,5%
Markedsbaserte samlede klimagassutslipp (tCO 2 e) per nettoinntekt (NOK millioner) | 7,81 | 8,97 | -12,9%

Tallene er basert på sum driftsintekter i konsolidert finansregnskap, på henholdsvis 3 598 millioner NOK for 2024, og 3 651
millioner NOK for 2025.
6 Distribusjonen i Sverige skjer ved bruk av egeneide eller leasede kjøretøy, som kontrolleres av konsernet. Distribusjonen i Norge skjer
primært ved kjøp av eksterne tjenester (selvstendige oppdragstakere). Utslippene knyttet til den norske distribusjonen inngår derfor i det
alt vesentligste i scope 3. Utslippene knyttet til de få egeneide eller -kontrollerte kjøretøyene i den norske distribusjonsvirksomheten er
inkludert i scope 1.
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Årsberetning | Bærekraftsrapport | ESRS E1 | 48

| Årsrapport 2025 |

Tabell E1.6: Biogene utslipp - TIlleggsrapportering av klimagassutslipp utenfor scope
Enhet: tonn CO 2-ekvivalenter (tCO 2 e)

Biogene utslipp (kun CO 2) | 2025 | 2024 | Prosentvis endring
Scope 1 - Biodrivstoff | 345 | 430 | -20%
Scope 2 - Fjernvarme | 180 | 334 | -46%
Scope 3 - Biodrivstoff | 304 | 379 | -20%
Samlede biogene utslipp | 829 | 1 143 | -27%

Konsernet har en begrenset andel indirekte klimagassutslipp som stammer fra nedbryting eller forbrenning av biomasse. Aktiviteter som
bidrar til biogene utslipp er primært forbruk av HVO som drivstoff (scope 1 og 3), samt bruk av fjernvarme som inneholder biomasse (scope
2). I samsvar med gjeldende rapporteringsstandarder er biogent CO 2 skilt ut fra fossilt CO 2 og øvrige klimagasser, og rapporteres separat og
utenfor scopene for de respektive aktivitetene.
Prinsipper og metodikk i klimaregnskapet
Rapporteringsstandarder
Polaris Medias rapportering på klimagassutslipp er
utarbeidet i henhold til Greenhouse Gas Protocol
Corporate Standard (GHG-protokollen) og
rapporteringskravene i ESRS E1.
Organisatorisk avgrensning
Konsernet anvender operasjonell kontroll som
konsolideringsprinsipp. Dette innebærer at
klimaregnskapet inkluderer 100 % av utslipp fra
operasjoner der konsernet har operasjonell kontroll,
uavhengig av eierandel, herunder alle heleide selskaper
og datterselskaper der Polaris Media ASA har
beslutningsmyndighet over drift. Regnskapet omfatter
konsernets operative enheter i Norge og Sverige,
inkludert trykkeri, distribusjon og redaksjonell virksomhet.
Operasjonell avgrensning
Klimaregnskapet omfatter i) direkte utslipp fra egen drift
(scope 1), ii) indirekte utslipp fra innkjøpt energi (scope 2)
og iii) andre indirekte utslipp i konsernets oppstrøms og
nedstrøms verdikjede (scope 3). Omfanget av rapporterte
klimagasser følger GHG-protokollen og omregnes til
globalt oppvarmingspotensial, uttrykt i CO 2-ekvivalenter
(CO 2 e), etter siste tilgjengelige omregningsverdier gitt av
IPCC. Nedenfor følger en kvalitativ redegjørelse for hvilke
aktiviteter som genererer konsernets klimagassutslipp i de
tre scopene. Utslippstallene i hvert scope er presentert i
tabell E1.4.
Scope 1 – Direkte utslipp
Omfatter utslipp fra kilder som eies eller kontrolleres av
virksomheten. For Polaris Media består utslippene i scope
1 i all hovedsak av forbrenning av drivstoff i egne kjøretøy
i distribusjonsvirksomheten i Sverige 6.
Scope 2 – Indirekte utslipp fra innkjøpt energi
Omfatter utslipp som oppstår ved produksjon av
elektrisitet, fjernvarme, fjernkjøling eller damp som
virksomheten kjøper og forbruker. Utslippene skjer hos
energileverandøren, men tilskrives Polaris Media som
sluttbruker. For Polaris Media består utslippene i scope 2
hovedsakelig av elektrisitetsforbruk til drift av konsernets
trykkerimaskiner og oppvarming og kjøling av lokaler.
Scope 3 - Andre indirekte utslipp
Omfatter øvrige indirekte utslipp som oppstår som følge
av virksomhetens aktiviteter, men som finner sted hos
andre aktører i verdikjeden. Dette inkluderer blant annet
utslipp knyttet til innkjøpte varer og tjenester, transport
og distribusjon, forretningsreiser, samt bruk og avhending
av solgte produkter. Alle vesentlige utslippskategorier i
scope 3 er inkludert. Utslippene i scope 3 er i all hovedsak
knyttet til konsernets oppstrøms verdikjede.
Beregningsprinsipper
Klimaregnskapet for Polaris Media skal fungere som et
effektivt styringsverktøy internt og det skal gi brukerne av
regnskapet best mulig innsikt i konsernets klimafotavtrykk
og klimaarbeid. For å oppnå dette tilstreber konsernet
høy grad av fullstendighet i klimaregnskapet. Det benyttes
flere datakilder og tilhørende beregningsmetoder ved
utarbeidelsen av klimaregnskapet.
Datakilder
Utslippsberegningene i klimaregnskapet bygger på
primære og sekundære datakilder:
▪ Primærdata omfatter aktivitets- og/eller utslippsdata
innhentet direkte fra virksomhetsområdene i konsernet
eller fra leverandørkjeden. I klimaregnskapet betraktes
primærdata som kvantifiserte fysiske mengdedata fra
konsernets aktiviteter, som for eksempel forbruk av
avispapir (kg), drivstoff (liter) og elektrisitet (kWh), samt
kjørelengde i distribusjon (km). For vesentlige områder
som trykkeri og distribusjon benyttes LCA-spesifikk data
for å øke presisjonen.
▪ Sekundærdata er estimerte eller beregnede data basert
på økonomiske regnskapstall (spend-data). Dette
inkluderer for eksempel stipulert elektrisitetsforbruk på
lokasjoner hvor det ikke er tilgang på måleravlesning
eller utslippsberegninger basert på regnskapsmessige
kostnader.
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Årsberetning | Bærekraftsrapport | ESRS E1 | 49

| Årsrapport 2025 |

Konsernets klimagassutslipp i scope 1 og 2 i 2025 er i all
hovedsak beregnet basert på primærdata. For scope 3
utslipp er 36% beregnet basert på primærdata, og 64%
beregnet basert på sekundærdata.
Beregningsmetodikk
Aktivitets- og regnskapsdata omregnes til klimagassutslipp
gjennom to komplementære beregningsmetoder:
▪ Aktivitetsbasert metode benyttes for Scope 1 og 2,
samt vesentlige deler av Scope 3. Klimapåvirkningen
beregnes ved å multiplisere primærdata (f.eks. kWh
eller liter) med spesifikke utslippsfaktorer (f.eks.
leverandørspesifikke utslippsdata)
▪ Spend-basert metode benyttes for indirekte
verdikjedeutslipp der aktivitetsdata ikke er tilgjengelig.
Utslipp estimeres fra konsernets regnskapsdata ved
bruk av en miljøutvidet input-output-modell som
estimerer klimaavtrykk per krone brukt på varer og
tjenester. Alle brutto klimagassutslipp omregnes til
globalt oppvarmingspotensial (CO 2-ekvivalenter) etter
IPCC. Karbonkreditter, fjerning eller annen nettoføring
av utslipp er ikke inkludert.
Beregningsmetodikken som er anvendt i klimaregnskapet
er oppsummert i tabell E1.7 nedenfor. Alle
utslippsfaktorer er levert av Asplan Viak AS.
Tabell E1.7: Beregningsmetodikk GHG-regnskap Polaris Media

GHG Scope | Metode | Utslippsfaktor | Kilde for utslippsfaktor
Scope 1 | Livsløpsvurdering (LCA) | kg CO 2 e/l fuels | Asplan Viak-data Defra (2024)
Scope 2 | Livsløpsvurdering (LCA) | kg CO 2 e/kWh | Asplan Viak-data AiB residualmiks Defra (2024)
Scope 3 | Livsløpsvurdering (LCA) | kg CO 2 e/kg kg CO 2 e/km | Leverandørdata EuPIA (2020) Defra (2024) Asplan Viak-data
Miljøutvidet kryssløps-analyse (EE-IOA) | kg CO 2 e/1k NOK kg CO 2 e/1k SEK | Asplan Viak-data/FIGARO

| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Årsberetning | Bærekraftsrapport | ESRS E1 | 50

| Årsrapport 2025 |

Energiforbruk og energimiks
Konsernets energiforbruk er knyttet drift av trykkeri,
distribusjonsvirksomheten og kontorlokaler. Polaris Media
har i flere år benyttet lokasjonsbasert metode i
rapportering og måling av klimagassutslipp, som også er
lagt til grunn i konsernets klimaomstillingsplan. Ettersom
denne metoden benyttes i intern oppfølging av
konsernets energiforbruk, er det valgt å benytte kravene i
ESRS E1 AR 1-5 for å presentere fordelingen av
energiforbruk ved bruk av lokasjonsbasert metode i tabell
E1.8. Tabell E1.9 viser fordelingen av Polaris Medias
energiforbruk ved bruk av markedsbasert metode.
Tabell E1.8: Polaris Medias energiforbruk og energimiks (lokasjonsbasert)

Energiforbruk og energimiks | 2025 | 2024
1) Brenselforbruk fra kull og kullprodukter (MWh) |  |
2) Brenselforbruk fra råolje og petroleumsprodukter (MWh) | 4 099 | 5 037
3) Brenselforbruk fra naturgass (MWh) |  | 71
4) Brenselforbruk fra andre fossile kilder (MWh) |  |
5) Forbruk av kjøpt eller ervervet elektrisitet, varme, damp og kjøling fra ikke fornybare kilder (MWh) | 1 051 | 661
6) Samlet fossilt energiforbruk (MWh) (beregnet som summen av rad 1–5) | 5 150 | 5 769
Andel av forbruk fra fossile kilder av samlet energiforbruk (%) | 29% | 27%
7) Forbruk fra kjernefysiske kilder | 613 | 442
Andel av forbruk fra kjernefysiske kilder av samlet energiforbruk (%) | 3% | 2%
8) Brenselforbruk fra fornybare kilder, herunder biomasse (MWh) Omfatter også industriavfall og kommunalt avfall av biologisk opprinnelse, biogass, fornybart hydrogen osv. | 653 | 805
9) Forbruk av kjøpt eller ervervet elektrisitet, varme, damp og kjøling fra fornybare kilder (MWh) | 11 395 | 14 386
10) Forbruket av egenprodusert fornybar energi som ikke er brensel (MWh) |  |
11) Samlet forbruk av fornybar energi (MWh) (beregnet som summen av rad 8-10) | 12 047 | 15 191
Andel av forbruk fra fornybare kilder av samlet energiforbruk (%) | 68% | 71%
Samlet energiforbruk (MWh) (summen av rad 6, 7 og 11) | 17 810 | 21 403

Det samlede energiforbruket er redusert med 17 % i 2025, og denne endringen skyldes flere faktorer. Blant annet er det i
2025 benyttet et oppdatert grunnlag for lokasjonsbaserte beregninger, hvor den faktiske forbruksmiksen, inkludert alle
relevante importmikser, er benyttet. Videre har nedleggelsen av trykkeri ført til avviklet propanforbruk og dermed redusert
bruk av fossil naturgass. I tillegg har det vært en nedgang i forbruket av HVO og fjernvarme i Sverige, samt en samlet
reduksjon i både elektrisitets- og fjernvarmeforbruket. Det er også en økt andel av elektrisitetsforbruket som er dokumentert
med opprinnelsesgarantier.
For både 2024 og 2025 er datagrunnlaget for drivstoffbruk utvidet til å inkludere alle egne ansatte og eide kjøretøy, i tråd
med rapportering i Scope 1 i henhold til AR 32 punkt a. Som følge av dette er det rapporterte brenselforbruket fra råolje og
petroleumsprodukter for 2024 justert opp i 2025-rapporten sammenlignet med det som opprinnelig ble presentert i
energiforbruk og energimiks i 2024.
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Årsberetning | Bærekraftsrapport | ESRS E1 | 51

| Årsrapport 2025 |

Tabell E1.9: Polaris Medias energiforbruk og energimiks (markedsbasert)

Energiforbruk og energimiks | 2025 | 2024
1) Brenselforbruk fra kull og kullprodukter (MWh) |  |
2) Brenselforbruk fra råolje og petroleumsprodukter (MWh) | 4 099 | 5 037
3) Brenselforbruk fra naturgass (MWh) |  | 71
4) Brenselforbruk fra andre fossile kilder (MWh) |  |
5) Forbruk av kjøpt eller ervervet elektrisitet, varme, damp og kjøling fra ikke fornybare kilder (MWh) | 8 253 | 11 110
6) Samlet fossilt energiforbruk (MWh) (beregnet som summen av rad 1–5) | 12 351 | 16 218
Andel av forbruk fra fossile kilder av samlet energiforbruk (%) | 69% | 76%
7) Forbruk fra kjernefysiske kilder | 2 173 | 1 773
Andel av forbruk fra kjernefysiske kilder av samlet energiforbruk (%) | 12% | 8%
8) Brenselforbruk fra fornybare kilder, herunder biomasse (MWh) Omfatter også industriavfall og kommunalt avfall av biologisk opprinnelse, biogass, fornybart hydrogen osv. | 653 | 805
9) Forbruk av kjøpt eller ervervet elektrisitet, varme, damp og kjøling fra fornybare kilder (MWh) | 2 632 | 2 607
10) Forbruket av egenprodusert fornybar energi som ikke er brensel (MWh) |  |
11) Samlet forbruk av fornybar energi (MWh) (beregnet som summen av rad 8-10) | 3 285 | 3 412
Andel av forbruk fra fornybare kilder av samlet energiforbruk (%) | 18% | 16%
Samlet energiforbruk (MWh) (summen av rad 6, 7 og 11) | 17 810 | 21 403

Elektrisitet fordeles basert på markedsbasert metode, der opprinnelsesgarantier regnes som fornybare, mens resterende
strøm følger norsk og svensk varedeklarasjon. Fjernvarme klassifiseres etter nasjonal statistikk, hvor tre, biogass og
elektrisitet regnes som fornybare, og avfallsforbrenning splittes etter avfallskilder. For drivstoff er energiinnholdet estimert
med konverteringsfaktorer fra Miljødirektoratet og SSB, der diesel og bensin regnes som fossile, og biodrivstoff som
fornybart
Energiintensitet for sektorer med høy klimapåvirkning
Både trykkeri- og distribusjonsvirksomheten i konsernet har aktiviteter som kategoriseres som sektorer med høy
klimapåvirkning. På bakgrunn av utvidet datagrunnlag for drivstofforbruk, som kommentert under tabell E1.8, er også
distribusjonsvirksomheten i Norge inkludert i beregningen av energiintensitet i årets rapportering, da dette energiforbruket
inngår i både Scope 1 og 2. Beregningen omfatter derfor energiforbruk og inntekter knyttet til konsernets
distribusjonsvirksomheter i både Norge og Sverige, og trykkerivirksomheten i Norge.
Tabell E1.10: Energiintensitet for sektorer med høy klimapåvirkning

Energiintensitet per nettoinntekt Basert på sum driftsinntekter (interne og eksterne inntekter) | 2025
Samlet energibruk (MWh) per nettoinntekt (NOK millioner) | 12,07

Det foreligger ikke sammenligningstall for energiintensitet for 2024, da detaljeringsnivået og datagrunnlaget for 2025 er
forbedret og mer detaljert sammenlignet med 2024. Dette medfører at datagrunnlagene, og dermed energiintensiteten, ikke
er sammenlignbare.
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Årsberetning | Bærekraftsrapport | ESRS E1 | 52

| Årsrapport 2025 |

Note 1: Vurdering av scope 3-kategorier
Det er gjort en vurdering av de 15 kategoriene for scope 3 basert på følgende kriterier:
▪ Relevans: Hvorvidt aktiviteten beskrevet i kategorien er relevant for Polaris Media
▪ Omfang: Hvor betydelig kategorien er sammenlignet med de totale utslippene i scope 3, fordelt på følgende skala:
◦ Høy: Over 5000 tCO 2 e
◦ Medium: Mellom 1000-5000 tCO 2 e
◦ Lav: Under 1000 tCO 2 e
▪ Strategisk betydning: Hvorvidt kategorien er strategisk viktig eller er knyttet opp til sentrale områder av konsernets
omstillingsplan (stor/medium/lav)
▪ Relevans for interessenter: Hvorvidt kategorien er vurdert å være av betydelig interesse for brukerne av konsernets
rapportering og omstillingsplan
Av de 15 kategoriene har Polaris Media konkludert med ni vesentlige kategorier for scope 3. Vurderingene er presentert i
tabell E1.11 nedenfor.
Tabell E1.11: Scope 3 - Vurdering av kategorier

Kategori | Vesentlig | Relevant | Omfang (i tCO 2 e) | Strategisk betydning | Relevant for interessenter
1 - Innkjøpte varer og tjenester | Ja | Ja | Høy | Stor | Ja
2 - Kapitalvarer | Ja | Ja | Lav | Medium | Ja
3 - Drivstoff- og energirelaterte aktiviteter | Ja | Ja | Medium | Stor | Ja
4 - Oppstrøms transport og distribusjon | Ja | Ja | Lav | Lav | Ja
5 - Avfall som genereres i driften | Nei | Ja | Lav | Lav | Nei
6 - Forretningsreiser | Ja | Ja | Lav | Lav | Ja
7 - Ansattes pendling | Nei | Ja | Mangler data* | Lav | Ja
8 - Oppstrøms leide eiendeler | Ja | Ja | Medium | Medium | Ja
9 - Transport og distribusjon av solgte produkter | Ja | Ja | Medium | Stor | Ja
10 - Bearbeiding av solgte produkter | Nei | Nei | N/A | N/A | N/A
11 - Bruk av solgte produkter | Ja | Ja | Lav | Stor | Ja
12 - Sluttbehandling av solgte produkter | Ja | Ja | Lav | Stor | Ja
13 - Nedstrøms leasede eiendeler | Nei | Nei | N/A | N/A | N/A
14 - Franchiseavtaler | Nei | Nei | N/A | N/A | N/A
15 - Investeringer | Nei | Nei | N/A | Lav | Nei

* Det vil bli gjort en vurdering av innsamling av datagrunnlag for klimagassregnskapet i 2026.
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Årsberetning | Bærekraftsrapport | ESRS E5 | 53
Bærekraftsrapport
Generelle opplysninger
| Miljømessige forhold |
Sosiale forhold
Styringsmessige forhold
Miljømessige forhold
Ressursbruk og sirkulærøkonomi (ESRS E5)

Hvorfor dette er viktig ........................................................................................................... | 54
Retningslinjer og tilnærming ................................................................................................. | 54
Tiltak og ressurser – Ansvarlige anskaffelser og effektiv ressursbruk ................................. | 55
Ansvarlige anskaffelser (ressurstilførsel) ......................................................................... | 55
Effektivt ressursbruk ......................................................................................................... | 55
Mål ......................................................................................................................................... | 56
Kvantitative data avispapir – Inngående ressurser .............................................................. | 56

ESRS E5
1 Miljøfyrtårn er en nasjonal miljøsertifiseringsordning i Norge, forvaltet av Stiftelsen Miljøfyrtårn
2 Svanemerket er det offisielle miljømerket i Norge, forvaltet av Stiftelsen Miljømerking Norge
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Årsberetning | Bærekraftsrapport | ESRS E5 | 54

| Årsrapport 2025 |

Hvorfor dette er viktig
I gjennomføringen av den doble vesentlighetsanalysen
(DMA) er konsernets eiendeler og aktiviteter gjennomgått
for å identifisere faktiske og potensielle påvirkninger,
risikoer og muligheter i egen virksomhet og verdikjede
knyttet til ressursbruk og sirkulær økonomi. Som en del av
analysen er konsernets materialstrømmer kartlagt for å
identifisere hvilke materialer og ressurser som går inn og
ut av selskapet og produksjonen, og hvilke av disse som er
vesentlige. Analysen inkluderer i) lokalisering av hvor i
konsernets egen virksomhet og i oppstrøms og nedstrøms
verdikjede grenseflaten mot naturen finnes, ii) evaluering
av avhengigheter og påvirkninger og iii) vurdering
vesentlige risikoer og muligheter. Polaris Media har ikke
involvert eventuelle berørte lokalsamfunn i forbindelse
med analysen. I forlengelsen av DMA har konsernet
gjennomført en overordnet klimarisikoanalyse for å
vurdere vesentlige klima- og miljørelaterte risikoer og
muligheter, beskrevet i E1 Klimaendringer.
Gjennom DMA og klimarisikoanalyse er det konkludert
med at konsernet har en vesentlig negativ påvirkning
tilknyttet ressursbruk og sirkulær økonomi, relatert til
trevirke. Trevirke er en vesentlig innsatsfaktor i
produksjon av avispapir, og Polaris Media kjøper årlig en
betydelig mengde avispapir for produksjon av konsernets
papiraviser og andre trykte produkter i konsernets fem
trykkerier. Konsernet anerkjenner den potensielt negative
påvirkningen papiraviser og trykt reklame («siviltrykk»)
har med hensyn til hogst av skog og bruk av trevirke som
naturressurs.
Tabell E5.1: Vesentlige påvirkninger, risikoer og muligheter (IRO) – Ressursbruk og sirkulærøkonomi
Retningslinjer og tilnærming
Ansvarlig anskaffelsespraksis ved innkjøp av avispapir og
effektiv ressursbruk i egne trykkerier er sentralt for å
håndtere den negative påvirkningen papiraviser og andre
trykte produkter har på ressursene i naturen. Polaris
Media jobber kontinuerlig for å bidra til bærekraftige
praksiser for ressursbruk og sirkulær økonomi i
konsernets trykkerier. Polaris Media sine policyer og
retningslinjer har ikke blitt oppdatert etter gjennomført
dobbel vesentlighetsanalyse, og adresserer dermed ikke
den vesentlige IRO-en spesifikt.
Gjennom strenge miljøkrav til innsatsfaktorer, jobber
trykkeriselskapene for en ansvarlig og effektiv
ressursutnyttelse. I tillegg bidrar en moderne maskinpark
og optimaliserte trykkeprosesser til minimering av
miljøpåvirkning. Konsernets fem trykkerier er alle
Miljøfyrtårnsertifiserte 1, noe som setter krav til høy
standard på internkontroll, miljøarbeid, sortering og
rapportering. Flertallet av produktene fra Polaris Medias
trykkerier er Svanemerket 2, et miljømerke som blant
annet stiller livssyklusbaserte miljøkrav til produktene.
Polaris Media sin tilnærming til ressursbruk og sirkulær
økonomi er tett knyttet til konsernets etiske
retningslinjer, omtalt i G1 Forretningsskikk.
Polaris Medias etiske retningslinjer stadfester at alle
selskaper i konsernet aktivt skal jobbe med å redusere og
hindre negativ påvirkning fra virksomheten på ytre miljø
der det er mulig, og oppfordrer kunder og leverandører til
det samme. Retningslinjene er kunngjort og implementert
i alle selskapene i konsernet. I retningslinjene ligger det
flere ansvar, som blant annet:
▪ Ansvar for innkjøp og bruk av ressurser og materialer i
egen virksomhet
▪ Ansvar for livsløpet til innkjøpte og egne produkter
▪ Ansvar for å ha et verdikjedefokus i arbeidet med miljø
I innkjøpsfasen blir miljøbelastning tatt med i
betraktningen, og miljømerkede produkter skal velges
fremfor produkter uten slik merking. Andre aspekter som
vektlegges ved innkjøp er energibruk, utslipp til luft og
vann i bruksfasen, og forsvarlig avhending av produktet i
form av resirkulering eller sikker avfallshåndtering.
Bærekraft- og miljøperspektiv skal hensyntas i
vurderingen av leverandør og, alt annet likt, skal det
miljøvennlige alternativet foretrekkes.
Når det gjelder innkjøp av avispapir har konsernet ingen
formalisert policy som spesifikt adresserer bruk av fersk
trefiber versus bruk av returfiber i papirmassen til
leverandørene, eller som adresserer leverandørenes bruk
av fornybare ressurser. I 2025 var 90% av Polaris Medias
innkjøpte avispapir produsert med fersk trefiber. I løpet
3 PEFC – Programme for the Endorsement of Forest Certification
4 FSC – Forest Stewardship Council
5 EUDR - EU Deforestation Regulation
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Årsberetning | Bærekraftsrapport | ESRS E5 | 55

| Årsrapport 2025 |

av 2024 endret konsernets største leverandør av avispapir
sine produksjonslinjer, slik at det nå kun anvendes fersk
trefiber i produksjonen på deres fabrikk. Endringene i
produksjonsprosessen ved bruk av 100% fersk trefiber i
stedet for en kombinasjon av fersk trefiber og returfiber
er med på å redusere det samlede miljøavtrykket hos
leverandøren, herunder klimagassutslipp. Polaris Media
har blitt fremlagt en intern studie fra leverandøren som
bekrefter dette.
Med bakgrunn i overnevnte er Polaris Media sin vurdering
at det ikke er formålstjenlig å etablere policyer eller
retningslinjer som adresserer bruk av fersk trefiber versus
bruk av returfiber i produksjon av avispapiret som kjøpes
inn. Konsernet adresserer imidlertid bruk av skog som
fornybar ressurs gjennom ansvarlig innkjøpspraksis, og
stiller krav til leverandørene med hensyn til at trevirket
som anvendes i produksjonen av avispapir skal komme fra
skoger som forvaltes og driftes på en bærekraftig måte.
Konsernets innkjøpsprosesser for avispapir, både i Norge
og Sverige, beskrives nedenfor.
Tiltak og ressurser – Ansvarlige anskaffelser
og effektiv ressursbruk
Ansvarlige anskaffelser (ressurstilførsel)
Papirkjøp
Avispapir som benyttes til trykking av interne og eksterne
aviser i konsernets trykkerier anskaffes gjennom Papirkjøp
AS, en samkjøpsgruppe eid av Mediebedriftenes
Landsforening. Administrerende direktør i Polaris Trykk
representerer Polaris Media i Papirkjøp, ved at han er
styremedlem i selskapet og sitter i Papirkjøps
forhandlingsutvalg. Polaris Media er dermed representert
i forhandlingene Papirkjøp gjennomfører med
papirleverandørene, og har direkte påvirkningskraft på
miljøkravene som stilles til leverandørene.
Avtalene Papirkjøp har med leverandørene stiller krav til
at 90% av papiret som leveres skal være sertifisert
gjennom PEFC 3 eller FSC 4. Begge sertifiseringsordningene
har som formål å fremme bærekraftig skogbruk som
balanserer miljømessige, sosiale og økonomiske hensyn.
De stiller krav til skogforvaltning for å bevare biologisk
mangfold, sikre rettighetene til arbeidere og
lokalsamfunn, og ivareta skogens økonomiske verdi for
fremtidige generasjoner. Avtalene gjennom Papirkjøp
inneholder også andre bærekraftsrelaterte forpliktelser
hvor leverandøren for eksempel forplikter seg til å
redusere sine klimagassutslipp i tråd med Parisavtalens
mål om reduksjon av CO 2-utslipp eller å rapportere
miljømessig, sosial og økonomisk informasjon i henhold til
CSRD-direktivet.
Svensk samkjøpsgruppe
Papiret som benyttes til trykking av Stampen Medias
titler, kjøpes inn gjennom Samköpsgruppen, et samarbeid
mellom Schibsted, Erna Media, NWT Media, NTM Media
og Stampen Media for innkjøp av avispapir i Sverige. CFO i
Stampen Media representerer konsernet i
Samköpsgruppen. Hun deltar i forhandlingene
Samköpsgruppen gjennomfører med papirleverandørene,
og har dermed direkte påvirkningskraft på miljøkravene
som stilles til leverandørene. Avtalene som
Samköpsgruppen inngår med papirleverandører,
inkluderer krav om at leverandørene har et aktivt
bærekraftsarbeid som bidrar til å redusere utslipp for å nå
Parisavtalens mål om CO 2-reduksjon, samt at de oppfyller
kravene i CSRD-rapporteringen i tråd med
implementeringen av direktivet.
I fjorårets rapport ble det beskrevet at leverandørene ville
omfattes av EUDR-direktivet 5 fra 2025. EU har besluttet å
utsette implementeringen, og regelverket forventes først
å tre i kraft mot slutten av 2026. Polaris Media følger
utviklingen nøye og har igangsatt utredninger for hvordan
konsernet skal tilpasse seg direktivet
Direktekontrakter
Trykkerivirksomheten i Polaris Media er organisert under
Polaris Trykk. Utover innkjøpene som gjøres gjennom
Papirkjøp kjøpes det inn et betydelig volum avispapir for
trykking av siviltrykk og andre produkter i Polaris Trykk.
Disse innkjøpene reguleres gjennom ettårsavtaler med
leverandørene. Innkjøp av dette papiret gjøres i all
hovedsak gjennom egen avtale mellom Polaris Trykk og de
samme leverandørene som gjennom Papirkjøp, og
leverandørene har allerede forpliktet seg til
bærekraftsrelaterte aktiviteter gjennom avtalen med
Papirkjøp. Administrerende direktør i Polaris Trykk er
ansvarlig for disse innkjøpene.
Effektivt ressursbruk
Effektivt ressursbruk står sentralt i Polaris Trykk. Alle fem
trykkeriene jobber kontinuerlig for å optimalisere
trykkeprosessene gjennom å maksimere utnyttelsen og
redusere overflødig forbruk. Overflødig bruk/svinn av
avispapir består hovedsakelig av makulatur i forbindelse
med oppstart av en produksjon. Dette måles og følges
opp tett for å sikre lavest mulig papirforbruk per
produksjon. Ledelsen i Polaris Trykk er ansvarlig for at
avispapiret benyttes så effektivt som mulig i
trykkeriprosessen.
Tidshorisont og finansielle ressurser
Polaris Media har ikke utviklet tiltaksplaner knyttet til
bruk av avispapir relatert til påvirkningen beskrevet i
tabell E5.1. Tiltakene beskrevet ovenfor er kontinuerlige,
og tilpasses løpende ut fra konsernets ambisjoner,
endringer i markedsforhold og endringer i regulatoriske
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Årsberetning | Bærekraftsrapport | ESRS E5 | 56

| Årsrapport 2025 |

rammeverk. Tiltakene medfører ikke vesentlige
driftsutgifter eller investeringsutgifter fremover. Operativt
allokeres det ressurser til tiltakene gjennom konsernets
representasjon i forhandlinger og dialog med
papirleverandørene, samt at det daglig settes av tid til
oppfølging og evaluering av effektiviteten i
produksjonsgjennomføringen i de enkelte trykkeriene.
Effekten av tiltakene bidrar til at Polaris Media når egne
ambisjoner om innkjøp av papir fra bærekraftige kilder og
ivaretar miljøhensyn.
Mål
Polaris Media har ikke fastsatt noen målbare,
resultatorienterte mål for ressursbruk av papir. Konsernet
har som følge av dette ikke prosesser for å måle effekt
knyttet til resultatorienterte mål.
Kravet om minst 90% PEFC- eller FSC-sertifisert papir
adresserer bærekraftig anskaffelse og bruk av trevirke
som fornybar ressurs, jf. beskrivelse av
sertifiseringsordningene ovenfor. Kravet adresserer ikke
sirkulær produktutforming, grad av sirkulær
materialutnyttelse, minimering av bruk av primære
råvarer eller andre elementer knyttet til ressursbruk eller
sirkulær økonomi. Konsernets vurdering er at det ikke er
hensiktsmessig å etablere mål knyttet til disse
elementene med hensyn til avispapir som innsatsfaktor,
ref. informasjon om bruk av fersk trefiber versus
returfiber presentert under Retningslinjer og tilnærming
ovenfor.
Polaris Media vurderer at tiltakene med ansvarlige
anskaffelser og effektivt ressursbruk i trykkeriene, som
beskrevet ovenfor, er effektive. Konsernet har jevnlig
dialog med papirleverandørene om bærekraftsrelaterte
problemstillinger, enten direkte eller gjennom
samkjøpsgruppene i Norge og Sverige. Produktblad for
innkjøpt papir innhentes årlig fra leverandørene for å
sikre at kravet til andel sertifisert papir er overholdt.
Kvantitative data avispapir – Inngående
ressurser
De fleste av konsernets mediehus i Norge trykker sine
papiraviser hos Polaris Trykk. Mediehusene i Sverige, samt
enkelte mediehus i Norge, benytter eksterne trykkerier.
Tabell E5.2 nedenfor viser papirforbruk i Polaris Trykk
(egen virksomhet) og eksterne trykkerier (oppstrøms
verdikjede). Trevirket, som er råstoffet for
papirproduksjon, defineres som et biologisk materiale.
Dette er materiale papirleverandørene kjøper inn til sin
produksjon. Målingene av måleindikatorene er ikke
validert av et eksternt organ.
Polaris Trykk utfører i tillegg trykkeritjenester for andre
eksterne mediehus i Norge og siviltrykk. Forbruket knyttet
til disse trykkeritjenestene er inkludert i ressursforbruket
hos Polaris Trykk i tabell E5.2.
Tabell E5.2: Forbruk avispapir (inngående ressurser)

Ressurs | Enhet | Egen virksomhet Polaris Trykk (NO) | Oppstrøms verdikjede Eksterne trykkeri (SE) + (NO)
2025 | 2024 | 2025 | 2024
Avispapir 1) | Tonn | 9 217 | 13 914 | 2 629 | 3 319
Andel PEFC/FSC sertifisert 2) | % | 87% | 91% | 92% | 93%
Papir produsert med resirkulert fiber 2) | Tonn | 1 198 | 815 | 214 | 157
Andel resirkulert fiber 2) | % | 13% | 6% | 8% | 5%

1) Beregnet forbruk av papir er hentet fra interne systemer, som kontrolleres gjennom varetelling ved starten og slutten av året.
Data er i tillegg kvalitetssikret mot eksterne data mottatt fra leverandør. Dette eliminerer også muligheten for dobbeltelling.
2) Data fra produktblad mottatt fra papirleverandørene.
Innkjøpt avispapir er redusert med 34% i 2025 sammenlignet med 2024.
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Årsberetning | Bærekraftsrapport | EU-taksonomi | 57
Bærekraftsrapport
Generelle opplysninger
| Miljømessige forhold |
Sosiale forhold
Styringsmessige forhold
Miljømessige forhold
EU-taksonomien

Implementering av Commision Delegated Act (EU) 2026/73 ............................................... | 58
Identifisering av taksonomiomfattede aktiviteter (eligible activities) .................................. | 58
Miljømål ............................................................................................................................ | 58
Vurdering av taksonomiforenlige aktiviteter (alignment) .................................................... | 58
Etterlevelse av sosiale og styringsmessige forhold ............................................................... | 58
Menneskerettigheter ...................................................................................................... | 59
Antikorrupsjon ................................................................................................................. | 59
Overholdelse av skatteregler ........................................................................................... | 59
Overholdelse av konkurranselovgivning ......................................................................... | 59
KPI-er og regnskapsprinsipper .............................................................................................. | 59
Omsetning ........................................................................................................................ | 59
Investeringsutgifter (CapEx) ............................................................................................. | 59
Driftsutgifter (OpEx) ......................................................................................................... | 59
Dobbelttelling ................................................................................................................... | 59

EU-taksonomien
1 CCM - Climate Change Mitigation
2 CCA - Climate Change Adaption
3 DNSH - Do No Significant Harm
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Årsberetning | Bærekraftsrapport | EU-taksonomi | 58

| Årsrapport 2025 |

I samsvar med artikkel 8 i Taksonomiforordningen EU
2020/852 rapporterer Polaris Media ASA som et ikke-
finansielt foretak på omsetning, investeringsutgifter
(CapEx) og driftskostnader (OpEX) fra
taksonomiomfattede (eligible) og taksonomiforenelige
(aligned) aktiviteter.
EUs taksonomiforordning er et klassifiseringssystem for
miljømessig bærekraftige økonomiske aktiviteter.
Aktiviteter som er beskrevet i taksonomien anses som
taksonomiomfattede aktiviteter (eligible). For at en
aktivitet skal kunne klassifiseres som bærekraftig etter
taksonomien, dvs taksonomiforenelig (aligned), må den i
tillegg til å være omfattet av taksonomien også oppfylle
en rekke kriterier. Kriteriene innebærer at aktiviteten må:
▪ Bidra vesentlig til ett eller flere av EUs seks miljømål,
▪ Ikke forårsake skade på noen av de andre miljømålene
(DNSH), og
▪ Etterleve minstekrav til sosiale og styringsmessige
forhold
Implementering av Commision Delegated
Act (EU) 2026/73
EU-kommisjonen vedtok 4. juli 2025 en ny delegert
rettsakt (Commision Delegated Act (EU) 2026/73) med en
rekke forenklinger innenfor EU-taksonomien. Polaris
Media ASA har implementert innholdet i denne delegerte
rettsakten i sin rapportering for regnskapsåret 2025.
Identifisering av taksonomiomfattede
aktiviteter (eligible activities)
Konsernet har gjort en kartlegging av sine økonomiske
aktiviteter opp mot aktivitetene som er definert i EU-
taksonomien. De fleste av aktivitetene i Polaris Media
faller utenfor de aktivitetene som er omfattet av EU-
taksonomien. Konsernet har imidlertid identifisert
relevante aktiviteter innenfor eiendoms- og
transportsektoren.
Det er kun én aktivitet innen eiendomssektoren som er
vurdert som vesentlig for rapporteringsformål. Det er
aktiviteten anskaffelse og eierskap av bygninger (CCM 1
7.7). Aktiviteten omfatter kjøp og eierskap av eiendom.
Konsernet anses å være omfattet av denne aktiviteten
gjennom å eie og leie eiendommer som primært er til
eget bruk. Omsetning fra denne aktiviteten er under 10 %
av konsernets totale omsetning og vurderes derfor som
uvesentlig for KPI-en for omsetning. Det er følgelig kun
KPI-en for CapEx som er relevant for rapporteringsformål
for denne aktiviteten.
Aktivitetene innenfor transportsektoren er vurdert som
uvesentlig, ettersom de samlet utgjør mindre enn 10 % av
Polaris Medias totale omsetning og CapEx.
Miljømål
Den identifiserte aktiviteten (CCM 7.7) vurderes i samsvar
med miljømålet begrensning av klimaendringer (CCM).
Aktiviteten kan også være aktuell for miljømålet tilpasning
til klimaendringer (CCA 2). CapEx for miljømålet CCA vil kun
være aktuell dersom det gjennomføres tiltak knyttet til å
tilpasse eiendelene til klimaendringer og klimarelaterte
risikoer. Det er ikke gjennomført slike tiltak, og det er
derfor kun miljømålet CCM som er aktuelt for den
taksonomiomfattede aktiviteten.
Vurdering av taksonomiforenlige aktiviteter
(alignment)
Polaris Media har vurdert hvorvidt konsernets
taksonomiomfattede aktivitet (CCM 7.7) oppfyller EU-
taksonomiens tekniske screeningkriterier for å kunne
klassifiseres som taksonomiforenelig («aligned»).
Bidragskriteriet knyttet til miljømålet om begrensning av
klimaendringer (CCM) innebærer krav til byggenes
energieffektivitet, som vil avhenge av byggenes alder.
Samtidig må aktiviteten oppfylle DNSH 3-kriteriet knyttet
til miljømålet om tilpasning til klimaendringer (CCA) for å
kunne kvalifisere for «alignment». Sistnevnte innebærer
gjennomføring av klimarisikoanalyser for de ulike
eiendommene. Polaris Media har per nå ikke gjennomført
klimarisikoanalyser for konsernets eiendommer. En
samlet vurdering tilsier derfor at aktiviteten ikke oppfyller
taksonomiens tekniske screeningkriterier, og klassifiseres
derfor som «eligible, not aligned».
Etterlevelse av sosiale og styringsmessige
forhold
Taksonomiforordningen artikkel 18 beskriver
minstegarantier knyttet til sosiale og styringsmessige
forhold. Sosiale og styringsmessige forhold omfatter
følgende områder:
▪ Menneskerettigheter
▪ Antikorrupsjon
▪ Overholdelse av skatteregler
▪ Overholdelse av konkurranselovgivning
Det innebærer at konsernet skal etablere retningslinjer
for å sikre etterfølgelse av følgende relevante lover og
retningslinjer:
▪ OECDs retningslinjer for flernasjonale foretak
▪ FNs veiledende prinsipper for næringsliv og
menneskerettigheter (UNGP)
▪ ILOs erklæring om grunnleggende prinsipper og
rettigheter i arbeidslivet
▪ Det internasjonale menneskerettighetsregelverket
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Årsberetning | Bærekraftsrapport | EU-taksonomi | 59

| Årsrapport 2025 |

Menneskerettigheter
Polaris Media skal kjennetegnes av høy etisk standard og
bidra til bærekraftig utvikling gjennom respekt for
menneskerettigheter og arbeidsrettigheter. I tråd med
dette legger konsernet vekt på etterlevelse av OECDs
retningslinjer for flernasjonale foretak samt FNs
veiledende prinsipper for næringsliv og
menneskerettigheter. Konsernet er også underlagt
åpenhetsloven. Det foreligger ingen registrerte eller
domfelte tilfeller av brudd på menneskerettigheter,
verken i konsernet eller hos konsernets
underleverandører.
Antikorrupsjon
Polaris Media har etablerte retningslinjer som skal
forhindre korrupsjon, med et kontinuerlig fokus på
risikovurderinger og kontroller. Det er blant annet
etablert varslingsordninger og rutiner for håndtering av
varsler og mistanker om korrupsjon i egen virksomhet,
inkludert mulighet for varsling utenfor egen
organisasjonslinje. Se G1 Forretningsskikk for nærmere
informasjon om de etiske retningslinjene. Det foreligger
ingen registrerte tilfeller av korrupsjon i konsernet.
Overholdelse av skatteregler
Konsernet har implementert retningslinjer for å sikre
etterlevelse av gjeldende skattelovgining. Polaris Media
følger prinsippet om armlengdes avstand ved
transaksjoner med nærstående parter. Det foreligger
ingen registrerte tilfeller hvor konsernet er funnet skyldig
i skatteunndragelse.
Overholdelse av konkurranselovgivning
Polaris Media og dets ansatte skal overholde gjeldende
konkurranselovgivning, som skal sikre et åpent og
rettferdig konkurransefelt for alle markedsaktører til
fordel for forbrukerne. Dette er forankret i konsernets
etiske retningslinjer, nærmere beskrevet i G1
Forretningsskikk. Det foreligger ingen registrerte tilfeller
av brudd på konkurranselovgivningen i konsernet.
KPI-er og regnskapsprinsi pper
Omsetning
Omsetning tilsvarer Polaris Medias driftsinntekter,
ekskludert inntektsført offentlig støtte. Se Note 5
Segmentinformasjon og Note 6 Driftsinntekter og andre
inntekter i årsregnskapet for ytterligere informasjon.
I 2024 rapporterte konsernet på aktiviteter innen
transportsektoren (CCM 6.5 og CCM 6.6) og
eiendomssektoren (CCM 7.7) i tilknytning til KPI-en for
omsetning. Fra og med 2025 er disse vurdert som
uvesentlige aktiviteter for KPI-en omsetning, da total
omsetning fra disse aktivitetene er under 10 % av
konsernets totale omsetning.
Total omsetning som er vurdert som uvesentlig utgjør
MNOK 113,7. Dette utgjør 3 % av konsernets omsetning.
Av dette er MNOK 111,7 fra transportsektoren og MNOK
2,0 fra eiendomssektoren.
Investeringsutgifter (CapEx)
Samlet CapEx inkluderer investeringer knyttet til utvikling
og kjøp av immaterielle eiendeler og varige driftsmidler,
inkludert rett-til-bruk-eiendeler. Se Note 14 Immaterielle
eiendeler, Note 15 Varige driftsmidler og Note 16
Leieavtaler i årsregnskapet.
CapEx fra taksonomiomfattede aktiviteter er investeringer
som i sin helhet knytter seg til eide og leide bygg (aktivitet
CCM 7.7). Total CapEx fra denne aktiviteten utgjør MNOK
92,3, hvorav MNOK 0,7 er knyttet til varige driftsmidler og
MNOK 91,6 er knyttet til bruksretteiendeler.
Det foreligger ikke noen CapEx-plan.
Driftsutgifter (OpEx)
I henhold til EU-taksonomien omfatter OpEx direkte, ikke-
balanseførte utgifter knyttet til:
▪ forskning og utvikling
▪ byggrenovering
▪ kortsiktige leieavtaler
▪ vedlikehold og reparasjoner
OpEx er fra og med 2025 vurdert som uvesentlig for
konsernets forretningsmodell. Polaris Media anvender
derfor unntaksbestemmelsen for rapportering av OpEx-
KPI, hvilket innebærer at telleren i KPI-beregningen settes
til null.
Denne vurderingen baserer seg på at OpEx, slik den er
definert i EU-takonomien, har marginal innvirkning på
konsernets finansielle resultater. OpEx er heller ikke et
måltall som følges opp særskilt av konsernledelsen.
Konsernet har en relativt høy andel av leide driftsmidler
kontra egeneide driftsmidler. I tillegg benyttes eksterne
aktører i stor grad til levering av ulike tjenester, noe som
medfører at OpEx blir redusert sammenlignet med om
konsernet hadde hatt en høyere andel av egeneide
driftsmidler og egne utførte tjenester. Kostnadsførte
utgifter knyttet til forskning og utvikling har også historisk
sett vært på et lavt nivå.
OpEx for 2025 utgjorde MNOK 31,1, for 2024 MNOK 34,0.
Dobbelttelling
Konsernet har vurdert hvordan dobbelttelling på tvers av
de økonomiske aktivitetene skal unngås.
Problemstillingen om dobbelttelling er ikke aktuell, da
konsernet for eksempel ikke har eiendeler som brukes til
flere taksonomiomfattede aktiviteter. Videre rapporteres
det kun på miljømålet CCM.
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Årsberetning | Bærekraftsrapport | EU-taksonomi | 60

| Årsrapport 2025 |

.
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Årsberetning | Bærekraftsrapport | ESRS S1 | 61
Bærekraftsrapport
Generelle opplysninger
Miljømessige forhold
| Sosiale forhold |
Styringsmessige forhold
Sosiale forhold
Egen arbeidsstyrke (ESRS S1)

Hvorfor dette er viktig ........................................................................................................... | 62
Retningslinjer og tilnærming ................................................................................................. | 63
Generelt ............................................................................................................................ | 63
Attraktiv arbeidsplass ...................................................................................................... | 63
Inkludering, mangfold og likestilling ................................................................................ | 64
Rutiner for kommunikasjon med egen arbeidsstyrke ........................................................... | 64
Generelt ............................................................................................................................ | 64
Styrerepresentasjon og tillitsvalgtordning ....................................................................... | 64
Arbeidsmiljøundersøkelser og pulsmålinger .................................................................... | 65
Arbeidsmiljøutvalg og kommunikasjon med ansatte ....................................................... | 65
Deler av arbeidsstyrken som kan være særlig utsatt for negative påvirkninger ............ | 65
Retningslinjer og rutiner for varsling ............................................................................... | 65
Tiltak ...................................................................................................................................... | 65
Attraktiv arbeidsplass ...................................................................................................... | 66
Inkludering, mangfold og likestilling ................................................................................ | 67
Mål ......................................................................................................................................... | 68
Data om egen arbeidsstyrke ................................................................................................. | 69

ESRS S1
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Årsberetning | Bærekraftsrapport | ESRS S1 | 62

| Årsrapport 2025 |

Hvorfor dette er viktig
De ansatte er Polaris Medias viktigste ressurs, og er helt
avgjørende for å kunne nå konsernets strategiske mål og
levere på samfunnsoppdraget til mediehusene. Alle
personer i egen arbeidsstyrke som kan bli vesentlig
påvirket av foretaket er omfattet av konsernets
rapportering under ESRS S1. Konsernets ansatte er også
en viktig gruppe av berørte interessenter. For nærmere
beskrivelser av deres interesser og synspunkter, se ESRS 2.
Polaris Media har tre hovedvirksomhetsområder:
Mediehus (Norge og Sverige), trykkerier (Norge) og
distribusjonsvirksomhet (Norge og Sverige).
Virksomhetene har faste og midlertidige ansatte, hvor de
faste ansatte utgjør hoveddelen. Ved utgangen av 2025
var det 2 495 ansatte i konsernet. I mediehusene i Norge
og Sverige har konsernet ikke-ansatte som frilansere, som
engasjeres på oppdrag og står fritt til å ta oppdrag utover
Polaris Media sine virksomheter. Se tabell S1.2 og S1.3 for
mer informasjon om konsernets ansatte.
Distribusjonsvirksomheten i Norge består hovedsakelig av
selvstendige oppdragstakere uten ansettelsesforhold i
Polaris Media. Disse defineres derfor ikke som en del av
del av egen arbeidsstyrke, og dekkes i S2 Arbeidere i
verdikjeden.
Det er en grunnleggende forutsetning at konsernet evner
å rekruttere, utvikle og beholde kompetente
medarbeidere på tvers av alle selskapene. Polaris Media
ønsker å være en attraktiv arbeidsplass, ha et godt
arbeidsmiljø og legge til rette for balanse mellom arbeid
og fritid for de ansatte.
Dette er også viktige faktorer for å tiltrekke seg
kandidater i rekrutteringsprosesser hvor det er sterk
konkurranse om riktig kompetanse, og der økt
sentralisering gjør det krevende å rekruttere til lokale
mediehus. I tillegg er det viktig for Polaris Media å ha et
inkluderende og mangfoldig arbeidsmiljø.
Videre er god opplæring og systematisk
kompetanseutvikling sentralt for å kunne levere på
samfunnsoppdraget, og for å være attraktiv i
arbeidsmarkedet. Dette er viktig for å øke kompetansen
til dagens ansatte, både for å beholde ansatte, men også
for å håndtere de vesentlige risikoene på området.
Kompetanseutvikling, godt arbeidsmiljø og lav turnover vil
bidra til å redusere behovet for nyrekruttering.
Grupper av ansatte med spesifikke arbeidsoppgaver og
ansvarsområder i konsernet er i større grad utsatt for
risiko for negativ påvirkning. I medieforetakene kan dette
inkludere journalister og kundebehandlere. Journalister
kan ha en økt risiko for trusler, trakassering og vold på
bakgrunn av tema, dekning av sensitive eller
kontroversielle saker, samt avsløringer. De kan tilsvarende
ha større risiko for vold eller ulykker under dekning av
farlige situasjoner, og det kan oppleves som psykisk
belastende for journalister å dekke konflikter eller
sensitive saker. Videre har kundebehandlere generelt en
forhøyet risiko for stress og psykisk belastning knyttet til
misfornøyde kunder og abonnenter. Polaris Media legger
stor vekt på å identifisere og håndtere risikoer knyttet til
utsatte ansatte, og arbeider kontinuerlig for å redusere
disse negative påvirkningene, ivareta de ansatte, og
fremme et trygt arbeidsmiljø.
Tabell S1.1: Vesentlige påvirkninger, risikoer og muligheter (IRO)
Ingen av de identifiserte vesentlige påvirkningene, risikoene og mulighetene oppstår som en følge av konsernets
klimaomstillingsplan beskrevet i E1 Klimaendringer.
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Årsberetning | Bærekraftsrapport | ESRS S1 | 63

| Årsrapport 2025 |

Retningslinjer og tilnærming
Generelt
Polaris Media sine policyer og retningslinjer er ikke
utarbeidet ut fra de identifiserte IRO-ene spesifikt, men
har vært en integrert del av konsernets
virksomhetsstyring i mange år. De anses som viktige
rammeverk for hvordan Polaris Media jobber med egen
arbeidsstyrke.
Polaris Media anerkjenner menneskerettigheter som en
sentral del av sitt samfunnsoppdrag og arbeidsmiljø.
Selskapet skal drive sin virksomhet i tråd med
menneskerettighetene og fremme anerkjennelsen av
verdighet og uavhendelige rettigheter for alle. Gjennom
målrettede tiltak og samarbeid med ansatte,
arbeidsmiljøutvalg, vernetjeneste og tillitsvalgte, arbeider
konsernet aktivt for å sikre at menneskerettighetene
ivaretas i hele organisasjonen.
Konsernet har prosedyrer for å håndtere avvik ved brudd
på menneskerettighetene, og det finnes etablerte kanaler
hvor ansatte kan rapportere eventuelle brudd på
menneskerettigheter anonymt. Ved en eventuell
rapportering igangsettes en granskning for å identifisere
årsaken og omfanget av forholdet, og det er viktig for
Polaris Media å arbeide aktivt for å minimere
konsekvensene og ivareta involverte parter. Polaris Media
har også varslingsrutiner for oppfølging av varsling om
kritikkverdige forhold på arbeidsplassen. Se mer
informasjon om varslingsrutiner og hvordan rapporter
følges opp og behandles i G1 Forretningsskikk.
Polaris Media er dedikert til å opprettholde et
arbeidsmiljø som ikke bare respekterer
menneskerettighetene, men som også aktivt fremmer
dem, i tråd med selskapets verdier om åpenhet og
ansvarlighet. Polaris Media har etablert etiske
retningslinjer på konsernnivå som bygger på de fire
områdene fra FNs Global Compact: menneskerettigheter,
arbeidslivsstandarder, miljø og antikorrupsjon. De etiske
retningslinjene stadfester at Polaris Media skal være en
mangfoldig bedrift der diskriminering på bakgrunn av
kjønn, etnisitet, religion eller seksuell legning ikke skal
finne sted på arbeidsplassen eller ved ansettelser.
Polaris Medias etiske retningslinjer adresserer ikke
eksplisitt barnearbeid, tvangsarbeid eller
menneskehandel. De etiske retningslinjene beskrives
ytterligere i G1 Forretningsskikk. Atferdsregler for
leverandører i samsvar med ILO-standarder er beskrevet i
S2 Arbeidere i verdikjeden.
Attraktiv arbeidsplass
Arbeidsmiljø
Arbeidsforholdene i Polaris Media er regulert av
arbeidsmiljølovgivningen i Norge og Sverige. Dette
inkluderer bestemmelser om flere sentrale
ansettelsesvilkår, som blant annet ferie,
foreldrepermisjon, arbeidstid, sykepenger og
arbeidsledighet og uførhet som følge av skade. I tillegg
utfylles lovgivningen av sentrale og lokale tariffavtaler,
som sikrer trygge og rettferdige arbeidsvilkår for alle
ansatte. Alle selskaper i konsernet tilbyr lovpålagte og
avtalefestede pensjon- og forsikringsordninger, mens
enkelte også tilbyr behandlingsforsikring. Polaris Media
har en personalhåndbok og en HMS-håndbok som gir
ansatte tilgang til oppdaterte lover og regler, samt
oversikt over interne retningslinjer og ordninger som
gjelder både for konsernet som helhet, og de enkelte
selskapene.
Konsernet har to HRM-plattformer som benyttes i
henholdsvis Polaris Media Norge og Stampen Media på
tvers av alle regioner og virksomhetsområder. Dette sikrer
tilgangsstyring i samsvar med personvernregelverket i
både Norge og Sverige. Gjennom HRM-plattformen
administreres arbeidskontrakter, samt strukturerte
prosesser for on- og offboarding, inkludert
oppfølgingssamtaler i prøvetiden og exit-samtaler ved
oppsigelser. Personalhåndboken er også lett tilgjengelig
gjennom HRM-systemet. De større mediehusene, samt
distribusjons- og trykkerivirksomhetene, har egne
avvikssystemer for håndtering og oppfølging av HMS-
relaterte saker. For mindre, lokale mediehus er det gjort
tilpasninger, og det benyttes lokale rutiner, som sikrer at
behovet for avvikshåndtering ivaretas, samtidig som HMS-
standardene opprettholdes.
Balanse mellom arbeid og fritid
For å være en attraktiv arbeidsplass og sikre et godt
arbeidsmiljø jobber de enkelte selskapene i Polaris Media
aktivt for at ansatte skal ha en god balanse mellom jobb
og fritid. Arbeids- og hviletid er regulert av
arbeidsmiljølovgivningen i Norge og Sverige, og utfylles av
tariffavtaler og lokale avtaler. Polaris Media følger lokale
arbeidstidsbestemmelser i henhold til nasjonal
arbeidsmiljølovgivning og gjeldende tariffavtaler, og
etterstreber å tilrettelegge for reduserte stillinger
tilpasset individuelle behov, der mulig. Konsernets ansatte
i trykkeri- og distribusjonsvirksomhetene følger fastsatte
turnus- og skiftordninger, utarbeidet i henhold til
lovreguleringer og lokale og sentrale tariffavtaler. I Norge
vil arbeidsmiljøloven bli endret i 2026, der psykososialt
arbeidsmiljø vil likestilles med fysisk arbeidsmiljø, noe
som stiller krav til Polaris Media som arbeidsgiver. Polaris
Media arbeider kontinuerlig med både psykososialt og
fysisk arbeidsmiljø som en integrert del av sitt
systematiske HMS-arbeid.
Opplæring og kompetanseutvikling
For å kunne levere på konsernets strategi har alle
virksomhetsområdene fokus på kompetanseutvikling, som
er definert som ett av fire strategisk prioriterte områder
for organisasjonsutvikling i konsernet. Det er sentralt at
konsernet tilpasser seg endrede forhold i samfunnet, og
legger til rette for læring og utvikling gjennom å
oppdatere og tilby relevante kurs og verktøy for de
ansatte. Konsernet følger kompetanseveilederen
utarbeidet av Mediebedriftenes Landsforening (MBL), i
samsvar med gjeldende tariffavtaler, for å sikre
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Årsberetning | Bærekraftsrapport | ESRS S1 | 64

| Årsrapport 2025 |

rettferdige og strukturerte utviklingsmuligheter for de
ansatte.
I tråd med konsernets desentraliserte organisering skjer
det meste av opplæring og kompetanseutvikling i regi av
de ulike regionene. I tillegg gjennomfører enkelte av
konsernets fellesfunksjoner kompetanseløp på tvers av
regionene. Et eksempel er Polaris Media Annonse, som
samordner kompetanseutvikling og verktøy for å styrke
konsernets konkurransekraft i det digitale
annonsemarkedet. De siste årene har det vært flere
sentrale fokusområder for kompetanseutvikling i alle
mediehusregionene, hvor kunstig intelligens,
lederutvikling, redaksjonell utvikling og visuell
journalistikk, innsikt og analyse, digitalt annonsesalg samt
IT-sikkerhet har vært fellesnevnere.
Inkludering, mangfold og likestilling
Polaris Medias ambisjon er å sikre at mediehusene bidrar
til en mangfoldig samfunnsdebatt, og konsernet tilstreber
at arbeidsstyrken skal reflektere sammensetningen i
samfunnet i så stor grad som mulig. Polaris Media ønsker
å ha medarbeidere med ulik fagkompetanse, erfaring,
personlige egenskaper, funksjonsevne og kulturell
bakgrunn, noe som vektlegges i felles kommunikasjon,
arrangementer, ordninger og retningslinjer i konsernet.
Konsernets arbeid med mangfold er tuftet på
anerkjennelsen av at en organisasjon med et bredt
spekter av komplementære ferdigheter og perspektiver
også gir økt konkurransekraft til å utvikle innovative
produkter og tjenester i en bransje som er i stadig
utvikling.
Polaris Media har en etablert rekrutteringsveileder som
skal sikre en bevisst og systematisk tilnærming til
mangfold i rekrutteringsprosesser. Veilederen legger vekt
på å inkludere ulike demografiske faktorer som kjønn,
etnisk og kulturell bakgrunn, fagkompetanse, livserfaring
og perspektiver, og skal forhindre diskriminering i
rekrutteringsprosesser. Selskapet erkjenner at det over tid
har vært utfordrende å oppnå mangfold i rekrutteringen,
særlig i lokale mediehus hvor det ofte er et begrenset
antall kvalifiserte søkere til ledige stillinger. Konsernets
regionale mediehus i mellomstore og store byer har bedre
muligheter for mangfoldig rekruttering.
Polaris Media har en bevisst tilnærming til inkludering og
mangfold som en del av konsernets samfunnsansvar.
Flere selskaper i konsernet samarbeider med ulike
organisasjoner som tilbyr arbeidsmarkedstiltak, som blant
annet NAV i Norge og Öppet Hus i Sverige for å legge til
rette for at personer utenfor arbeidslivet får muligheten
til tilrettelagt arbeidstrening og arbeidspraksis gjennom
offentlig støtte og ordninger. Konsernet etterstreber også
i større grad å ta inn lærlinger der det er mulig. Disse
ordningene er en del av konsernets innsats for å fremme
et inkluderende arbeidsmiljø og bidra til næringslivets
samfunnsansvar. I tillegg bidrar dette positivt til
arbeidsmiljøet for de ansatte, inkludert faste, midlertidige
og tilkallingsvikarer, og at det støtter opp under
mediehusenes samfunnsoppdrag ved å bidra til økt
mangfold i organisasjonen.
Konsernet arbeider aktivt med utvikling av inkludering,
mangfold og likestilling i alle mediehusene. Det legges
særlig vekt på sammensetningen av organisasjonene,
inkludert ledergruppene, hvor det de siste årene har vært
et bevisst fokus på å oppnå god kjønnsbalanse. Konsernet
har retningslinjer mot diskriminering, trakassering og
lønnsforskjellsbehandling. Ved fastsettelse av lønn
stadfester blant annet retningslinjene at det ikke skal
forekomme diskriminering på grunnlag av kjønn eller
andre demografiske faktorer, og kvinner og menn i
samme virksomhet skal ha lik lønn for likt arbeid eller
arbeid av lik verdi.
Arbeidet med å bygge en mangfoldig og inkluderende
organisasjon omfatter også hvordan arbeidshverdagen
organiseres, slik at Polaris Media skal være en attraktiv
arbeidsgiver for et bredt spekter av kandidater. Dette
innebærer blant annet systematisk oppfølging av
arbeidsbelastning, tilrettelegging for fleksibel arbeidstid
og hensiktsmessige turnusordninger, samt
konkurransedyktige goder og velferdsordninger.
Mangfoldsperspektivet inngår også i den redaksjonelle
virksomheten. Mediehusene arbeider aktivt for å sikre
bred representasjon blant kilder, i redaksjonelt innhold,
samt blant deltakere i debatter og arrangementer. Et
bredt mangfold av stemmer og perspektiver bidrar til å
styrke kvaliteten og relevansen i journalistikken, og gjør
det mulig å nå et større og mer variert publikum.
Rutiner for kommunikasjon med egen
arbeidsstyrke
Generelt
Polaris Media har etablerte prosesser og ulike arenaer for
å kommunisere med egen arbeidsstyrke og ansattvalgte
representanter. Konsernets innsats for å fremme en
kultur for inkludering og tilhørighet, og legge til rette for
innovasjon og samarbeid, er sentralt for å være en
attraktiv arbeidsplass og ha et godt arbeidsmiljø. Polaris
Media er opptatt av kontinuerlig forbedring i
kommunikasjonen med ansatte og ønsker et høyt
medarbeiderengasjement. Dette oppnås gjennom en
åpen dialog mellom ledelse og ansatte, samt bruk av
digitale plattformer for rask og inkluderende
kommunikasjon.
Styrerepresentasjon og tillitsvalgtordning
Polaris Medias ansatte skal være representert i
styrearbeid og sikret medbestemmelse gjennom
konserntillitsvalgtordningen. Polaris Media har en
konserntillitsvalgtordning, med region- og
konserntillitsvalgte, som har jevnlige samarbeidsmøter
med lokal klubbledelse. Tillitsvalgtordningen i konsernet
er i hovedsak regulert av «Medbestemmelsesavtalen»,
som er en egen avtale mellom ledelsen og tillitsvalgte i
Polaris Media i Norge. Det sitter også
ansattrepresentanter i styrene i de regionale
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Årsberetning | Bærekraftsrapport | ESRS S1 | 65

| Årsrapport 2025 |

hoveddatterselskapene i konsernet, inkludert Stampen
Media. Konserntillitsvalgt koordinerer tillitsvalgtarbeidet i
konsernet og er observatør i konsernstyret.
Arbeidsmiljøundersøkelser og pulsmålinger
Polaris Media har flere metoder for å vurdere
effektiviteten av kommunikasjonen med ansatte.
Gjennom blant annet arbeidsmiljøundersøkelser
etterstreber konsernet tilbakemeldinger om arbeidsmiljø,
kommunikasjon, trivsel og medarbeiderengasjement, i
tillegg til informasjon for å identifisere opplevelser av
marginalisering eller negative påvirkninger. Resultatene
vil også gi ledelsen innsikt i hvordan de enkelte
selskapene i konsernet oppleves som arbeidsgiver på
tvers av kjønn, alder og ulike demografier.
I 2024 implementerte Polaris Media Norge et nytt system
for gjennomføring av arbeidsmiljøundersøkelser.
Svarprosenten har økt fra 77% i 2024 til 79% i 2025.
Svarprosenten i undersøkelsen er viktig for økt legitimitet
og tillit, for å identifisere reelle utfordringer/
forbedringsområder å jobbe videre med, samt oppnå
bedre beslutningsgrunnlag. På et generelt grunnlag viser
resultatene fra undersøkelsen at de ansatte på tvers av
konsernet har tillit til de beslutningene den overordnede
ledelsen tar.
Stampen Media gjennomfører jevnlige pulsmålinger for å
kontinuerlig overvåke arbeidsmiljøet i hele
organisasjonen. Pulsmålingene består av fem faste
spørsmål som automatisk velges ut av systemets
algoritmer, basert på tidligere svar og resultater fra
forrige måling. Resultater, trender og kommentarer for
hver enkelt gruppe kan følges over en periode på tre
måneder. Den siste målingen over tre måneder viser at
medarbeidernes tillit til organisasjonen og ledelsen er
stabil, med en verdi som ligger på nivå med
referanseindeksen. Denne indeksen er basert på samlet
og vektet data fra lignende bransjer og yrkeskategorier.
Dette er til tross for omstrukturering og nedbemanning
gjennomført i organisasjonen høsten 2025.
Arbeidsmiljøundersøkelsene i både Polaris Media Norge
og Stampen Media er anonyme, og resultatene
aggregeres på gruppe- eller avdelingsnivå, med minimum
fem personer per gruppe. I Stampen Media har ansatte
også mulighet til å benytte pulsmålesystemet for å
rapportere arbeidsmiljørelaterte saker, som, avhengig av
alvorlighetsgrad, eskaleres direkte til HR eller ledelsen.
Rapporteringen skjer også anonymt.
Arbeidsmiljøutvalg og kommunikasjon med ansatte
I de selskapene det er krav om arbeidsmiljøutvalg (AMU),
avholdes det regelmessige AMU-møter der tillitsvalgte og
verneombud deltar. Under disse møtene rapporterer
HMS-representanter og verneombud om utfordringer og
risikoer som ansatte har opplevd. I tillegg gjennomføres
og registreres årlige medarbeidersamtaler, jevnlige en-til-
en-samtaler og regelmessige vernerunder for å sikre god
oppfølging av både arbeidsmiljø og individuelle behov.
Konsernet har utviklet maler for ulike typer
oppfølgingssamtaler, som er tilgjengelig på HRM-
plattformen.
Deler av arbeidsstyrken som kan være særlig utsatt
for negative påvirkninger
Selskapene i Polaris Media arbeider systematisk med HMS
gjennom blant annet jevnlige risikovurderinger med
formål om å kartlegge mulige risikofaktorer for ansatte
basert på demografi, arbeidssted og ansvar. Ved å
kombinere datadrevne analyser, direkte tilbakemeldinger
og proaktive tiltak, tilstreber Polaris Media at alle ansatte
blir hørt og ivaretatt, med særlig oppmerksomhet på de
som kan være utsatt eller marginalisert. I tillegg er
sykefraværsstatistikk, arbeidsulykker,
arbeidsmiljøundersøkelser og andre type HR-data
indikatorer som kan identifisere mønstre på utsatthet
eller marginalisering. Som tidligere beskrevet er
journalistene og kundebehandlerne i større grad utsatt for
risiko for negativ påvirkning i konsernet. Hvordan Polaris
Media jobber med egen arbeidsstyrke som kan være
særlig utsatt for påvirkninger presenteres under Tiltak.
Retningslinjer og rutiner for varsling
Det er etablert varslingskanaler både i Polaris Media
Norge og i Stampen Media, hvor alle ansatte kan varsle
om saker. Det er lagt til rette for at ansatte kan varsle
anonymt. Arbeidsgivers plikter ved mottak av et varsel er
beskrevet i arbeidsmiljølovgivningen. Polaris Media Norge
har varslingsrutiner tilgjengelig for ansatte i
personalhåndbok og HRM-system, og inkluderer
informasjon om mottak, behandling og oppfølging av
varsling. Hvordan HR-funksjonen og ledelse behandler
mottatte varsel er beskrevet i en egen rutine for
saksbehandling av varslingssaker. Stampen Media har en
ekstern tjeneste for varsling som er tilgjengelig via
intranett og ekstern hjemmeside, hvor varsel håndteres
av ekstern part og rapporteres til HR. Polaris Media Norge
er i prosess med anskaffelse av et nytt varslingssystem for
både intern og ekstern varsling, som vil implementeres i
2026. For ytterligere detaljer om Polaris Medias
varslingskanaler- og rutiner, se G1 Forretningsskikk.
Tiltak
Det er ikke fastsatt nye tiltak i 2025 som direkte
adresserer de vesentlige IRO-ene beskrevet i tabell S1.1,
men allerede pågående og planlagte tiltak har en direkte
eller indirekte tilknytning til disse. Konsernet har en
desentralisert organisasjonsstruktur og nåværende
praksis innebærer å fastsette og følge opp mål, tiltak og
handlingsplaner regionalt og lokalt, inkludert oppfølging
av effektiviteten av tiltak for å håndtere vesentlige
påvirkninger og risikoer.
Ingen av de beskrevne tiltakene medfører behov for
vesentlige driftsutgifter eller investeringsutgifter.
Tiltakene er utarbeidet som del av et kontinuerlig
forbedringsarbeid innen HR-området. Tiltakene følges opp
lokalt i de ulike regionene og virksomhetsområdene, og
effektiviteten av tiltakene følges opp gjennom
kommunikasjon med egen arbeidsstyrke. HR-
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Årsberetning | Bærekraftsrapport | ESRS S1 | 66

| Årsrapport 2025 |

organisasjonen har ansvar for å følge opp tiltakene og
måle effektivitet. Det er ikke identifisert at noen av
tiltakene vil ha negativ påvirkning på egen arbeidsstyrke.
Attraktiv arbeidsplass
Arbeidsmiljø
Polaris Media har etablerte rutiner for kontinuerlig
overvåking og forbedring av HMS-arbeidet, som
inkluderer HMS-utvalg, vernerunder,
medarbeidersamtaler, arbeidsmiljøundersøkelser,
risikovurderinger og avviksregistrering av uønskede
hendelser. Det gjennomføres regelmessige revisjoner for
å sikre at tiltakene forblir effektive, og både Polaris Media
Norge og Stampen Media jobber aktivt med resultatene
fra arbeidsmiljøundersøkelser og pulsmålinger. Et viktig
ledd i konsernets HMS-arbeid er at alle ledere,
verneombud og tillitsvalgte i konsernet skal gjennomføre
obligatoriske HMS-kurs. Arbeidet ledes av de lokale HR-
funksjonene og blir utført i samsvar med relevante lover
og forskrifter, inkludert arbeidsmiljølovene i Norge og
Sverige og retningslinjer fra Arbeidstilsynet (Norge) og
Arbetsmiljöverket (Sverige).
Når risikovurderinger eller kartlegginger avdekker økt
risiko for særskilt utsastte ansattgrupper, iverksettes
konkrete handlingsplaner for å redusere og håndtere
identifiserte utfordringer. Dette inkluderer blant annet
gjennomføring av ledertrening med fokus på
kommunikasjon, mangfold og inkluderende praksis.
Effekten av tiltak overvåkes gjennom regelmessige
målinger og oppfølginger, som blant annet vernerunder
og medarbeidersamtaler, da selskapene i konsernet har
forpliktet seg til å fremme et trygt, inkluderende og
engasjerende arbeidsmiljø for alle ansattgrupper. Det er
iverksatt konkrete tiltak som skal kunne bidra til å
redusere den potensielle negative påvirkningen på
journalistene og kundebehandlerne i konsernet, og
omfatter blant annet:
▪ Debrief: Ledere trenes i debrief, som gjennomføres ut
fra type hendelse og behov. Formålet er å øke ledernes
kompetanse til å støtte de ansatte etter belastende
opplevelser, og oppfølging og samtalestøtte skal bidra
til å ivareta de ansattes psykiske helse og trivsel, som er
med på å styrke det psykososiale arbeidsmiljøet.
▪ Konflikthåndtering: Det gjennomføres ledertrening og
HMS-kurs der konflikthåndtering og
sikkerhetsprosedyrer er tema. Formålet er å styrke
kompetanse og beredskap til å håndtere potensielle
situasjoner på en trygg og profesjonell måte, og sikre at
de ansatte er oppdatert på hvordan de skal forholde seg
til trusler og mishagsytringer
▪ Rutiner: Det er etablert gode rutiner for systematisk
oppfølging av kundebehandlerne for å kontinuerlig
evaluere og regulere arbeidsbelastning, samt ivareta
arbeidsmiljø og identifisere stressfaktorer. Det
gjennomføres i tillegg debrief ved behov.
Balanse mellom arbeid og fritid
God balanse mellom arbeid og fritid er en generell
utfordring i mediebransjen, særlig i de minste
mediehusene med små redaksjoner. Samfunnsoppdraget i
kombinasjon med en digital hverdag, skaper
forventninger til at nyheter skal rapporteres gjennom hele
døgnet, også i små lokale mediehus. Resultatene fra
arbeidsmiljøundersøkelsen i Polaris Media Norge, basert
på spørsmål om arbeidsmengde og opplevd negativt
stress, viser en positiv utvikling når det gjelder
arbeidsmengde. Når det gjelder opplevd negativt stress i
arbeidshverdagen, indikerer resultatene et middels godt
nivå. Med bakgrunn i dette, samt det generelle arbeidet
med å legge til rette for bedre balanse mellom arbeid og
fritid for de ansatte, er det iverksatt flere tiltak. Disse
tiltakene er også viktige for å minimere risikoen forbundet
med rekruttering av nødvendig fagkompetanse til lokale
mediehus.
▪ Vaktsamarbeid: I flere regioner i Polaris Media Norge
har mediehusene etablert vaktsamarbeid på tvers av
redaksjonene. Ordningen bidrar til bedre balanse
mellom jobb og fritid ved å redusere turnus- og generell
arbeidsbelastning, også for redaktører, særlig i de
minste mediehusene med begrensede ressurser. Alle
mediehus i de respektive regionene har mulighet til å
slutte seg til vaktsamarbeidet, og det er et ønske om å
fremme vaktsamarbeidet for en større del av
mediehusene fremover. En ønsket effekt av tiltaket er å
redusere sårbarhet i små redaksjonelle miljøer og gjøre
lokale mediehus mer attraktive som arbeidsgivere.
▪ Nyhetsdesker: I Stampen Media har felles nyhetsdesker
blitt etablert, der nyhetshendelser for de lokale og
regionale mediehusene blir dekket i fellesskap. Dette
bidrar til en jevnere fordeling av arbeidsbelastningen
mellom mediehusene, samt utveksling av kompetanse
og arbeidsmetoder mellom journalistene. Tiltaket
styrker journalistikken og muliggjør undersøkelser og
granskninger også i de lokale mediehusene i Stampen
Media. Felles papirdesker er allerede etablert i Polaris
Media Norge, og felles nyhetsdesker er tiltak som
utredes også i flere regioner i Polaris Media Norge.
▪ Turnussystem: Polaris Media etterstreber individuell
tilpasning og fleksible arbeidstidsordninger der det er
mulig. I 2024 ble turnussystemet GAT videre
implementert i flere mediehus i Norge, med formål om
å skape en forutsigbar arbeidshverdag for journalistene,
samt å ha god kontroll på at de enkelte selskapene
opererer innenfor arbeidstidsbestemmelsene, noe som
skal bidra til en bedre balanse mellom arbeid og fritid. I
2025 er turnussystemet innført i majoriteten av
mediehusene i Norge.
▪ Psykososialt arbeidsmiljø: Det er gjennomført flere
tiltak på regionnivå i Polaris Media Norge, og i Stampen
Media, blant annet knyttet til psykisk helse og
teknostress. Disse tiltakene skal bidra til å skape et mer
balansert og bærekraftig arbeidsmiljø som øker trivsel
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Årsberetning | Bærekraftsrapport | ESRS S1 | 67

| Årsrapport 2025 |

og reduserer stress, styrker balansen mellom arbeid og
fritid, og gjør arbeidsplassen mer attraktiv.
Opplæring og kompetanseutvikling
For å kunne levere på konsernets strategi, og i tillegg være
attraktiv i arbeidsmarkedet er det sentralt at alle
virksomhetsområdene i konsernet har fokus på
kompetanseutvikling. I arbeidet med kompetanseutvikling
har Polaris Media gjennomført flere målrettede tiltak for å
styrke de ansattes ferdigheter og kunnskap. Dette bidrar
til økt trivsel og motivasjon blant de ansatte, og er et
viktig virkemiddel for å beholde nøkkelkompetanse i
organisasjonen. Samtidig bidrar det til å styrke selskapets
attraktivitet i arbeidsmarkedet.
▪ Felles plattform: I 2025 ble det implementert en felles
plattform for registrering av gjennomførte kurs og
kompetansehevende tiltak i Polaris Media Norge.
Plattformen er tatt i bruk på enkelte kurs, som blant
annet lederutvikling og utvalgte opplæringstiltak, og vil
videreutvikles i tiden fremover. Systemet ble innført
som et verktøy for å ha en felles plattform for
gjennomføring, forenkling av oppfølging og måling av
gjennomføringsgrad.
▪ Strukturerte kompetanseløft: Strukturerte
kompetanseløft, både egne og i samarbeid med
eksterne aktører, kjøres på strategisk viktige
fagområder både i mediehusene og i de ulike
regionene, der formålet er å utvikle ansattes
kompetanse, styrke organisasjonens konkurranseevne
og samtidig sikre at konsernet fremstår som en attraktiv
arbeidsgiver.
▪ Individuell kompetanseplan: I 2024 innførte Polaris
Media Norge individuelle kompetanseplaner for alle
ansatte som dokumenteres på HRM-plattformen
gjennom medarbeidersamtalene, som følges opp av
leder og ansatt gjennom året. Alle ansatte skal ha
individuell kompetanseplan med utviklingsmål og
kompetansetiltak for det kommende året.
▪ KI-forum: Felles KI-forum med regionale KI-hubber,
hvor man driver produktutvikling, prioriterer felles tiltak
og deler erfaringer og kompetanse på tvers av regioner i
konsernet. De regionale KI-hubene har ansvar for å
kartlegge behov, drive lokal produktutvikling, teste
løsninger og gjennomføre opplæring i sine regioner. I
løpet av 2025 er det gjennomført et omfattende
opplæringsarbeid knyttet til KI.
▪ Lederutvikling: Styrking av lederrollen og utvikling av
endringsdyktige, operative og strategiske ledere på
tvers av konsernet har vært et prioritert område de
siste årene. I 2025 er arbeidet med lederutvikling
videreutviklet, blant annet ved at alle ledere med
personalansvar deltar i opplæring innen relevante
temaer. Formålet er å samle ledere på tvers av
organisasjonen, legge til rette for erfaringsdeling og
styrke en felles lederkultur. Deltakelse og
gjennomføringsgrad følges opp i konsernets HRM-
system.
▪ IT-sikkerhetskurs: Konsernet har krav om at alle ansatte
skal ha tilstrekkelig kunnskap om IT-sikkerhet.
Kontinuerlig oppdatering av kompetanse rundt
cyberrisiko og håndtering av denne er et sentralt
element i konsernets arbeid med IT-sikkerhet. Det
gjennomføres obligatoriske kurs og opplæring om IT-
sikkerhet for de ansatte løpende gjennom året, og det
jobbes med å få opp gjennomføringsgraden.
Teknologiavdelingene i Polaris Media Norge og
Stampen Media er ansvarlige for gjennomføringen av
kursene.
Inkludering, mangfold og likestilling
Konsernet arbeider aktivt med utvikling av inkludering,
mangfold og likestilling i alle mediehusene, både små og
store, og det er gjennomført en rekke målrettede tiltak
som skal bidra til å styrke positive påvirkninger og
samtidig redusere risikoer knyttet til dette området.
Resultatene fra arbeidsmiljøundersøkelsen i både Norge
og Sverige indikerer at en betydelig andel av de ansatte
opplever at det er like muligheter for alle, uavhengig av
kjønn, alder, etnisitet, seksuell legning, religiøs tilhørighet,
fysiske utfordringer med mer. Dette understøtter
konsernets arbeid med å fremme/skape en mangfoldig og
likestilt organisasjon. Nedenfor presenteres enkelte
områder det er jobbet med de siste årene, og som fortsatt
vil være fokus fremover, som reflekterer konsernets
engasjement for å skape en mer inkluderende og
mangfoldig arbeidsplass.
▪ Samarbeid med organisasjoner: Flere av selskapene i
konsernet har lang og positiv erfaring med å ta inn
medarbeidere som er på arbeidsmarkedstiltak eller
arbeidstrening, og det er en ambisjon om å utvide
samarbeidet med organisasjoner som tilbyr
arbeidsmarkedstiltak, som blant annet NAV i Norge og
Öppet Hus i Sverige. Distribusjon Sverige skal også
fremover fortsette samarbeidet med Swesam, et
bemanningsselskap som har som hovedoppgave å
skape sysselsetting for personer med ulike typer
funksjonsvariasjon.
▪ Rekrutteringsveileder: Sikre at rekrutteringsveileder
brukes i alle rekrutteringsprosesser med mål om å øke
ansettelser av mennesker fra ulike demografier og med
mangfoldig kompetanse. I alle stillingsutlysninger skal
konsernets ambisjon om å tiltrekke seg et mangfold av
kandidater inkluderes i annonsen.
▪ Prosjekt «Ny Kollega»: Stampen Media har inngått en
satsning på mangfold med prosjektet «Ny Kollega»
sammen med Sverige Television, Sveriges Radio,
Schibsted og Bonnier. Dette er et nasjonalt program for
journalister med internasjonal bakgrunn som gjør at
Stampen Media kan ta imot kvalifiserte ansatte, utvikle
arbeidsmåte med flere perspektiv og samtidig bidra til
en mer inkluderende svensk mediebransje. Tiltaket vil
iverksettes i 2026.
▪ Måleparametere: Sikre like muligheter for alle,
gjennom å etablere gode måleparametere for
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Årsberetning | Bærekraftsrapport | ESRS S1 | 68

| Årsrapport 2025 |

lønnsprogresjon og karriereprogresjon for kvinner og
menn.
Mål
Polaris Media har ikke fastsatt noen målbare og
resultatorienterte mål relatert til konsernets vesentlige
IRO-er under S1 Egen arbeidsstyrke. Konsernet har en
desentralisert organisasjonsstruktur og nåværende
praksis innebærer å fastsette og følge opp mål, tiltak og
handlingsplaner regionalt og lokalt.
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Årsberetning | Bærekraftsrapport | ESRS S1 | 69

| Årsrapport 2025 |

Data om egen arbeidsstyrke
Opplysninger om foretakets ansatte (S1-6)
Tabellene under viser antall ansatte per 31.12.2025, og inkluderer faste og midlertidige ansatte samt tilkallingsvikarer.
Deltidsstillinger er ikke omregnet til heltidsekvivalenter. I Note 8 Lønn og godtgjørelser i det finansielle årsregnskapet er
gjennomsnittlig antall årsverk for regnskapsåret 2025 oppgitt. Det er derfor ikke 1:1-forhold mellom tallene rapportert iht.
ESRS i tabellene S1.2 og S1.3, og tallene oppgitt i noten i det finansielle årsregnskapet for 2025.
Tabell S1.2: Antall ansatte – fordelt på kjønn, land og virksomhetsområde

Ansatte fordelt på virksomhetsområde og land (S1-6) | 2025 | 2024
Antall kvinner | Antall menn | Totalt antall ansatte | Andel kvinner/ menn | Antall kvinner | Antall menn | Totalt antall ansatte | Andel kvinner/ menn
Norge | 586 | 862 | 1 448 | 40 % / 60 % | 616 | 890 | 1 506 | 41 % / 59 %
Mediehus og konsernfunksjoner | 544 | 654 | 1 198 | 45 % / 55 % | 557 | 649 | 1 206 | 46 % / 54 %
Trykkeri og distribusjon | 42 | 208 | 250 | 17 % / 83 % | 59 | 241 | 300 | 20 % / 80 %
Sverige | 361 | 686 | 1 047 | 34 % / 66 % | 427 | 898 | 1 325 | 32 % / 68 %
Mediehus og konsernfunksjoner | 278 | 253 | 531 | 52 % / 48 % | 289 | 288 | 577 | 50 % / 50 %
Distribusjon | 83 | 433 | 516 | 16 % / 84 % | 138 | 610 | 748 | 18 % / 82 %
Totalt i konsernet | 947 | 1 548 | 2 495 | 38 % / 62 % | 1 043 | 1 788 | 2 831 | 37 % / 63 %
Mediehus og konsernfunksjoner | 822 | 907 | 1 729 | 48 % / 52 % | 846 | 937 | 1 783 | 47 % / 53 %
Trykkeri og distribusjon | 125 | 641 | 766 | 16 % / 84 % | 197 | 851 | 1 048 | 19 % / 81 %

Ved utgangen av 2025 var kvinneandelen 38% av totalt antall ansatte i konsernet. Ekskludert trykkeri- og
distribusjonsvirksomhetene, som er mannsdominerte bransjer, var konsernets kvinneandel 48%. På ledernivå var
kvinneandelen 38% av totalt antall lederstillinger i konsernet ved utgangen av 2025, sammenlignet med 34% i 2024.
Tabell S1.3: Antall ansatte – fordelt på kjønn og avtaletype

Ansettelsesform (S1-6) | Antall kvinner 2025 | Antall menn 2025 | Totalt antall 2025 | Antall kvinner 2024 | Antall menn 2024 | Totalt antall 2024
Faste ansatte | 796 | 1 356 | 2 152 | 869 | 1 467 | 2 336
Midlertidige ansatte 1) | 54 | 65 | 119 | 50 | 83 | 133
Tilkallingsvikarer 2) | 97 | 127 | 224 | 124 | 238 | 362
herav: |  |  |  |  |  |
Deltidsansatte 3) | 152 | 499 | 651 | 167 | 506 | 673

1) Midlertidige ansatte: Ansatte med tidsbegrenset arbeidsavtale for å dekke midlertidig behov eller vikariater for faste ansatte.
2) Tilkallingsvikarer: Ansatte med arbeidsavtale uten en fastsatt stillingsprosent, som både engasjeres direkte og gjennom bemanningsbyrå. Frilansere i
mediehusene inngår ikke i definisjonen av tilkallingsvikarer, da dette er selvstendig næringsdrivende.
3) Deltidsansatte: Ansatte med stillingsprosent lavere enn 100%. 53% av deltidsansatte i Norge er ansatt i distribusjonsvirksomheten. I Sverige er samtlige
deltidsansatte (453 personer) ansatt i distribusjonsvirksomheten.
Ved utgangen av 2025 utgjorde faste ansatte 86% av konsernets ansatte.
Tabell S1.4 Totalt antall ansatte som sluttet i virksomheten i perioden og andel, fordelt på land

Ansatte som har sluttet i virksomheten (S1-6) | Antall 2025 | Andel 2025 1 | Antall 2024 | Andel 2024 1 |
Norge | 140 | 9 % | 158 | 12 % |
Sverige | 311 | 23 % | 163 | 16 % |
Totalt i konsernet | 451 | 16 % | 321 | 14 % |

1) Andel målt som totalt antall som har forlatt virksomheten dividert på antall faste ansatte per 01.01.2025 og 01.01.2024.
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Årsberetning | Bærekraftsrapport | ESRS S1 | 70

| Årsrapport 2025 |

En vesentlig andel av avgangene i 2025 skyldes nedbemanninger som følge av effektiviseringstiltak i Sverige. Totalt omfattet
disse tiltakene 287 personer i Sverige i løpet av året, hvorav 57 i medievirksomheten og 230 i distribusjonsvirksomheten.
Disse er inkludert i den totale summen av avganger. I Norge utgjør oppsigelser over 50% av de som har sluttet i løpet av året,
og inkluderer både oppsigelser initiert av ansatte og arbeidsgiver.
Mangfoldsindikatorer (S1-9)
Polaris Media har definert konsernledelsen som foretakets toppledelse. Tabell S1.5 viser kjønnsfordelingen i konsernledelsen
per 31.12.2025, oppgitt i antall og prosentandel.
Tabell S1.5 Kjønnsfordeling i toppledelsen

Kjønnsfordeling i toppledelsen (S1-9) | Antall kvinner | Antall menn | Totalt antall | Andel kvinner | Andel menn
Konsernledelsen i Polaris Media |  |  |  |  |
2025 | 3 | 8 | 11 | 27 % | 73 %
2024 | 2 | 6 | 8 | 25 % | 75 %

Tabell S1.6 Antall ansatte i alderskategoriene <30 år, 30-50 år, >50 år

Aldersfordeling (S1-9) | 2025 | 2024
Under 30 år | 30-50 år | Over 50 år | Totalt | Under 30 år | 30-50 år | Over 50 år | Totalt
Totalt i konsernet | 392 | 1 302 | 801 | 2 495 | 476 | 1 435 | 920 | 2 831

Måleindikatorer for arbeidsmiljø (S1-14)
Tabell S1.7 Måleindikatorer for arbeidsmiljø

Arbeidsmiljø (S1-14) | 2025
Prosentandel av ansatte i egen arbeidsstyrke som er omfattet av foretakets arbeidsmiljøsystem | 100 %
Antall dødsfall som følge av arbeidsrelaterte skader og arbeidsrelatert dårlig helse | 0
Antall dødsfall som følge av arbeidsrelaterte skader og arbeidsrelatert dårlig helse hos andre arbeidere som jobber på foretakets produksjonssteder | 0
Antall arbeidsrelaterte ulykker | 30
Ulykkesfrekvens av arbeidsrelaterte ulykker | 7,9

Det foreligger ikke sammenligningstall mot 2024 knyttet til måleindikatorer for arbeidsmiljø, da undertemaet relatert til dette
opplysningskravet ikke ble vurdert som vesentlig i 2024. Alle ansatte i konsernet dekkes av HMS-styringssystemene i Norge
og Sverige, og data er hentet direkte fra disse systemene. De rapporterte arbeidsrelaterte ulykkene er i hovedsak knyttet til
konsernets bud- og distribusjonsvirksomhet, spesielt i forbindelse med håndtering og levering av pakker. Rapporterte skader
er hovedsaklig mindre personskader, men alle hendelser følges opp for å sikre et trygt arbeidsmiljø. Ulykkesfrekvensen er
beregnet etter følgende formel, definert i ESRS-standarden: (antall arbeidsrelaterte skader / totalt antall arbeidstimer av
egen arbeidsstyrke)*1 000 000. Dette tallet representerer antall tilfeller per én million arbeidstimer.
Måleindikatorer for balanse mellom arbeid og fritid (S1-15)
Tabell S1.8 Antall som har rett til familierelatert permisjon og antall som har benyttet seg av denne, fordelt på kjønn

Familierelatert permisjon (S1-15) | 2025 | 2024
Antall kvinner | Antall menn | Totalt antall | Andel kvinner/ menn | Antall kvinner | Antall menn | Totalt antall | Andel kvinner/ menn
Antall som har rett til familierelatert permisjon 1 | 947 | 1 548 | 2 495 | 100 % / 100 % | 1 043 | 1 788 | 2 831 | 100 % / 100 %
Antall som har benyttet seg av familierelatert permisjon 2 | 115 | 156 | 271 | 12 % / 10 % | 105 | 138 | 243 | 10 % / 8 %

1) Familierelatert permisjon som er tilgjengelig i henhold til nasjonal rett eller kollektivavtaler. Dette kan eksempelvis være fødselspermisjon,
omsorgspermisjon (pleie nær familie), foreldrepermisjon (også i tilfelle adopsjon) o.l.
2) Andel målt som antall som har benyttet seg av familierelatert permisjon dividert på antall som har rett til familierelatert permisjon.
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Årsberetning | Bærekraftsrapport | ESRS S1 | 71

| Årsrapport 2025 |

Måleindikator for godtgjøring (S1-16)
Tabell S1.9 viser forskjellen i gjennomsnittlig lønnsnivå mellom kvinnelige og mannlige ansatte i Polaris Media i 2025.
Lønnsforskjellen er basert på gjennomsnittlig lønnsnivå for regnskapsåret 2025, for antall ansatte per 31.12.2025.
Lønnsforskjell med positivt fortegn betyr at gjennomsnittlig lønnsnivå for mannlige ansatte er høyere enn for kvinnelige
ansatte. Lønnsforskjell med negativt fortegn betyr at gjennomsnittlig lønnsnivå for mannlige ansatte er lavere enn for
kvinnelige ansatte.
Lønnsforskjellen i prosent er beregnet som differansen mellom gjennomsnittlig brutto timelønn for mannlige og kvinnelige
ansatte, dividert på gjennomsnittlig brutto timelønn for mannlige ansatte, i tråd med kravene i ESRS S1-16. De fleste ansatte i
Polaris Media har ansettelsesavtaler med fast avtalt årslønn (Norge) eller månedslønn (Sverige), som er omregnet til
timelønn ved å dele årslønn i heltidsstilling, inkludert bonus og andre tillegg (ekskludert overtidsgodtgjørelse), på normaltid. I
Norge utgjør normaltid 1 800 timer for ansatte med turnuslønn (som for eksempel journalister og trykkeriansatte) og 1 950
timer for øvrige ansatte. I Sverige utgjør normaltid 2 080 timer (inkl. ferie), for alle ansatte. For ansatte på timelønn
(tilkallingsvikarer og avisbud) er gjennomsnittlig timesats benyttet.
Tabell S1.9 Prosentvis forskjell i lønn mellom kvinnelige og mannlige ansatte, totalt i konsernet

Lønnsforskjell (S1-16) | År | Lønnsforskjell | Totalt antall ansatte | Antall kvinner | Antall menn | Andel kvinner | Andel menn
Totalt i konsernet, inkl. avisbud | 2025 | 2% | 2 495 | 947 | 1 548 | 38 % | 62 %
Totalt i konsernet, ekskl. avisbud | 2025 | 7% | 1 888 | 852 | 1 036 | 45 % | 55 %
Totalt i konsernet, inkl. avisbud | 2024 | -3 % | 2 831 | 1 043 | 1 788 | 37 % | 63 %
Totalt i konsernet, ekskl. avisbud | 2024 | 11 % | 1 998 | 897 | 1 101 | 45 % | 55 %

Polaris Media har et betydelig antall avisbud (distributører) i egen arbeidsstyrke, hvorav flertallet er menn. Alle ansatte
avisbud i Polaris Media har lønnsbetingelser som minst tilsvarer markedslønn i distribusjonsbransjen. Lønnsnivået for denne
ansattgruppen er imidlertid generelt lavere enn lønnsnivået for ansatte i de øvrige virksomhetsområdene i konsernet. De
konsoliderte tallene for lønnsforskjeller mellom kjønnene påvirkes derfor betydelig av at 80% av de ansatte avisbudene er
menn. Polaris Media har derfor valgt å rapportere tall både inkludert og ekskludert avisbud.
I 2025 var gjennomsnittslønnen for kvinnelige ansatte 2% lavere enn for mannlige ansatte. Ekskludert avisbud var
gjennomsnittslønnen for kvinnelige ansatte 7% lavere enn for mannlige ansatte, sammenlignet med 11% i 2024. Forskjellen i
gjennomsnittslønn ekskludert avisbud skyldes fortsatt en ujevn kjønnsbalanse i lederstillinger, samt variasjoner i
stillingskompleksitet og ansvarsnivå i både leder- og øvrige stillinger, i tillegg til geografiske forskjeller.
Tabell S1.10 Forholdet mellom godtgjørelsen til den høyest betalte personen og mediangodtgjørelsen for alle ansatte

Godtgjøringsgrad (S1-16) | 2025 | 2024 |
Årlig samlet godtgjøringsgrad | 9,7 | 6,3 |

Årlig samlet godtgjøringsgrad er beregnet som årlig samlet godtgjøring for foretakets høyeste betalte person dividert på
medianverdien av årlig samlet godtgjøring for ansatte (unntatt den høyest betalte personen). Godtgjøringsgraden viser en
moderat økning i 2025 sammenlignet med 2024. Økningen er hovedsakelig drevet av uttelling i prestasjonsbasert
lønnsordning for toppledelsen.
Hendelser, klager og alvorlige menneskerettighetsbrudd (S1-17)
Tabell S1.11 Antall tilfeller av diskriminering, varsler og menneskerettighetsbrudd i 2025

Diskrimineringshendelser, varsler og menneskerettighetsbrudd (S1-17) | Antall 2025 | Antall 2024
Diskrimineringshendelser, inkludert trakassering, innrapportert i perioden | 0 | 2
Varsler i perioden via egne varslingskanaler | 1 | 1
Tilfeller av menneskerettighetsbrudd, herunder tvangsarbeid, menneskehandel eller barnearbeid | 0 | 0

I løpet av 2025 har det blitt rapportert 0 tilfeller av diskriminering/trakassering, og det har kommet 1 varse l som har blitt
håndtert i tråd med retningslinjene i konsernet. Polaris Media har ikke mottatt bøter eller sanksjoner i 2025 knyttet til
diskrimineringshendelser eller menneskerettighetsbrudd. Konsernet har heller ikke betalt skadeserstatning knyttet til disse
forholdene.
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Årsberetning | Bærekraftsrapport | ESRS S2 | 72
Bærekraftsrapport
Generelle opplysninger
Miljømessige forhold
| Sosiale forhold |
Styringsmessige forhold
Sosiale forhold
Arbeidere i ver dikjeden (ESRS S2)

Hvorfor dette er viktig ........................................................................................................... | 73
Retningslinjer og tilnærming ................................................................................................. | 73
Etiske retningslinjer for leverandører ............................................................................. | 73
Prosesser for kommunikasjon med arbeidere i verdikjeden ................................................ | 74
Mål ....................................................................................................................................... | 75

ESRS S2
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Årsberetning | Bærekraftsrapport | ESRS S2 | 73

| Årsrapport 2025 |

Hvorfor dette er viktig
I gjennomføringen av den doble vesentlighetsanalysen har
Polaris Media identifisert og vurdert konsernets
påvirkninger, risikoer og muligheter (IRO) knyttet til
arbeidere i verdikjeden innenfor samtlige områder i
selskapets verdikjede. Polaris Medias distribusjonsmodell
i Norge er i stor grad basert på selvstendige
oppdragstakere som utfører konsernets
distribusjonstjenester. Dette medfører en iboende risiko
på grunn av at konsernet ikke har direkte kontroll over
arbeidsforholdene til de ansatte hos disse
oppdragstakerne, noe som utgjør en potensiell negativ
påvirkning for konsernet. Polaris Media legger derfor
særlig vekt på å sikre trygge, sunne og rettferdige
arbeidsforhold for arbeidstakere hos disse leverandørene.
Basert på metodikken for vurdering av IRO-er beskrevet i
ESRS 2, er det vurdert at den potensielle negative
påvirkningen på arbeidere i verdikjeden isolert sett ikke
anses som vesentlig. Risikoen som følger av denne
påvirkningen, er imidlertid vurdert å være vesentlig.
Det er ikke identifisert geografiske områder, land eller
andre områder, eller råvarer der det er en betydelig risiko
for barnearbeid, tvangsarbeid eller annet påtvunget
arbeid blant arbeidstakere i Polaris Media sin verdikjede. I
den svenske distribusjonsvirksomheten utføres
distribusjonstjenestene hovedsakelig av egne ansatte, og
det er utover distribusjonsvirksomheten i Norge ikke
identifisert vesentlige påvirkninger, risikoer eller
muligheter i verdikjedene til konsernets øvrige
virksomhetsområder. Arbeidere i verdikjeden er en viktig
gruppe av berørte interessenter for Polaris Media. For
nærmere beskrivelse av deres interesser og synspunkter,
se ESRS 2.
Tabell S2.1: Vesentlige påvirkninger, risikoer og muligheter (IRO)
Retningslinjer og tilnærming
Innenfor den norske distribusjonsvirksomheten er en
vesentlig andel av tjenestene utkontraktert, hvilket
innebærer at de som utfører sorteringen og
budtjenestene er selvstendige oppdragstakere. Dette kan
være enkeltpersoner eller selskaper med egne ansatte. I
bud-/varebilbransjen er det kjente risikoer knyttet til bl.a.
irregulære arbeidsforhold, skatte- og avgiftsunndragelser,
sosial dumping og komplekse leverandørkjeder.
Selvstendige oppdragstakere og deres ansatte er
engasjert for å utføre distribusjonstjenester for en stor del
av Polaris Media sin distribusjonsvirksomhet i Norge. De
selvstendige oppdragstakerne, og deres eventuelle
underleverandører, er pålagt å identifisere seg med
gyldige ID-kort utstedt av Polaris Media. Det kreves at de
gjør seg kjent med og overholder direktiver og krav som
er relevante for virksomheten, inkludert lover og
forskrifter som gjelder for virksomheter med eller uten
ansatte og med eventuelle generelle offentlige forskrifter.
Når de selvstendige oppdragstakerne benytter seg av
egne underleverandører, må de sikre og dokumentere
deres etterlevelse med samme standarder. Avtaler med
underleverandører, egne ansatte eller vikarer skal alltid
gjøres skriftlig og tilgjengeliggjøres på forespørsel.
I slutten av 2025 ble det etablert en innkjøpspolicy i
konsernet, som skal implementeres i løpet av 2026.
Policyen beskriver hovedprinsippene for gjennomføring av
innkjøpsaktiviteter, som skal skje i samsvar med Polaris
Medias etiske retningslinjer og de etiske retningslinjene
for leverandører. Ved vurdering og valg av leverandører
skal leverandørers overholdelse av og respekt for Polaris
Medias retningslinjer, inkludert grunnleggende
menneskerettigheter og anstendige arbeidsvilkår,
vurderes. I innkjøpssituasjoner hvor det identifiseres
brudd på eller risiko for brudd på etiske retningslinjer, skal
det iverksettes tiltak for å forebygge, redusere og følge
opp risiko i tråd med gjeldende retningslinjer. CFO i
Polaris Media ASA eier innkjøpspolicyen og er ansvarlig
for å forvalte og oppdatere den ved behov. Alle ansatte
som er involvert i innkjøpsprosesser i konsernet, er
ansvarlige for å etterleve innkjøpspolicyen og
innkjøpsprosedyren, og øverste ledelse i den enkelte
region eller selskap har ansvar for å sikre at underliggende
selskaper har kompetent personell som sikrer etterlevelse
lokalt. Innkjøpspolicyen er et sentralt virkemiddel for å
redusere den iboende risikoen knyttet til brudd på
grunnleggende arbeidsvilkår i verdikjeden, ved å sikre
systematisk vurdering og oppfølging av leverandører i tråd
med konsernets etiske krav og standarder.
Etiske retningslinjer for leverandører
Polaris Medias etiske retningslinjer for konsernets
leverandører forplikter de selvstendige oppdragstakerne i
distribusjonsvirksomheten. Disse bygger på Polaris Media
sine etiske retningslinjer, som omtales i G1
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Årsberetning | Bærekraftsrapport | ESRS S2 | 74

| Årsrapport 2025 |

Forretningsskikk. Polaris Media forventer at alle
leverandører, partnere og kunder følger gjeldende
lovgivning, respekterer anerkjente menneskerettigheter
og anstendige arbeidsforhold, samt Polaris Media sine
etiske retningslinjer. Konsernets CFO er øverste ansvarlig
for implementeringen av de etiske retningslinjene for
leverandører.
Polaris Media sine etiske retningslinjer har til formål å
oppfylle internasjonale standarder for sosial ansvarlighet
og bidra til en etisk forsvarlig og bærekraftig utvikling.
Forpliktelse til å etterleve disse etiske kravene
avtalefestes i Kontraktene som inngås med de
selvstendige oppdragstakerne i den norske
distribusjonsvirksomheten, og Polaris Media forventer at
disse gjør det samme i egen leverandørkjede. Ved å
forplikte de selvstendige oppdragstakerne til å etterleve
disse etiske kravene, adresserer Polaris Media risikoen
knyttet til utkontraktert budtjeneste.
Leverandører av budtjenester til konsernets
distribusjonsvirksomhet forplikter seg til å overholde
internasjonalt anerkjente konvensjoner om beskyttelse av
menneskerettigheter og anstendige arbeidsforhold,
herunder FNs grunnleggende menneskerettigheter og
International Labor Organization (ILO) sine
kjernekonvensjoner. Polaris Media sine etiske
retningslinjer for leverandører inneholder bestemmelser
som forplikter selskapets leverandører innen tema som
miljø og klima, ansettelsesforhold, lønn, arbeidstid,
organisasjonsfrihet og retten til kollektive forhandlinger,
tvangsarbeid, barnearbeid, diskriminering, HMS, og
korrupsjon og andre ulovlige forretningsmetoder. De
etiske retningslinjene for leverandører inneholder ikke
eksplisitte bestemmelser om menneskehandel, men
dekkes indirekte gjennom at leverandørene forplikter seg
til å overholde FNs grunnleggende menneskerettigheter
og ILO sine kjernekonvensjoner.
Dersom de selvstendige oppdragstakerne bruker egne
underleverandører, er disse forpliktet til å videreføre og
bidra til etterlevelse av disse etiske retningslinjene hos
sine underleverandører. På forespørsel fra Polaris Media
skal leverandøren kunne dokumenteres hvordan dette
ivaretas.
Prosesser for kommunikasjon med
arbeidere i verdikjeden
For å sikre at de selvstendige oppdragstakerne i Polaris
Media sin distribusjonsvirksomhet i Norge etterlever
konsernets etiske retningslinjer utfører Polaris Media
risikobasert leverandøroppfølging. Dette er et
kontinuerlig tiltak som er med på å sikre at
leverandørenes tjenester og rutiner til enhver tid er av
tilfredsstillende kvalitet, og at leverandørrisiko følges opp
og styres på en forsvarlig måte. Dette arbeidet har fått et
forsterket fokus og økt gradvis i omfang de siste årene.
HR-avdelingen i konsernets distribusjonsvirksomhet i
Norge er ansvarlig for leverandøroppfølgingen.
Polaris Media har en risikobasert utvelgelse av
leverandører for kontroll. Risikovurderingen baseres på
flere kriterier, herunder selskapsform, antall ansatte,
avtalt kjøretøy over 3,5 tonn, bruk av underleverandører,
omsetning, resultat fra tidligere kontroll samt en
skjønnsmessig, subjektiv vurdering. Risikovurderingen
gjennomføres ved oppstart av hvert engasjement. I tillegg
sendes det årlig ut et spørreskjema der de selvstendige
oppdragstakerne opplyser om formelle forhold,
eksempelvis om de har ansatte eller benytter
underleverandører, som danner grunnlaget for videre
oppfølging.
Leverandøroppfølgingen foregår ved at Polaris Media
etterspør dokumentasjon knyttet til blant annet
innbetaling av skatter og avgifter, arbeidsavtaler,
timelister, lønnsslipper, innmelding i A-register og HMS-
arbeid. Undersøkelsene har avdekket at flere av
leverandørene har mangler, der de fleste knytter seg til
svakheter rundt prosesser og kompetanse knyttet til
nevnte forhold. I disse tilfellene har Polaris Media gitt
leverandørene veiledning og rimelig tid til å rette opp i
avdekkede forhold. Veiledningen kan skje både skriftlig og
gjennom møter hvor forholdene gjennomgås. Polaris
Media opplever at de fleste leverandørene innen rimelig
tid retter opp i de påpekte manglene, og konsernets
vurdering er derfor at effektiviteten av denne
oppfølgingen er god. Leverandører som har blitt
identifisert med mangler og som har behov for videre
veiledning følges opp særskilt. I ytterste konsekvens vil
leverandørforholdet bli avsluttet. Det er ikke avdekket
faktisk negativ påvirkning som del av undersøkelsene som
er utført i 2025.
I tillegg til veiledning i forbindelse med avdekkede forhold
har Polaris Media et kontinuerlig fokus på å bistå
leverandørene med å styrke deres kunnskap og forståelse
for HMS, og andre forhold. Dette inkluderer blant annet
veiledning i valg og bruk av bedriftshelsetjeneste, og
støtte til hvordan de kan revidere, evaluere og forankre
HMS-arbeidet internt med de ansatte. Gjennomføringen
av tiltakene krever ikke betydelige driftsutgifter eller
investeringsutgifter.
Polaris Media hensyntar perspektivene til arbeidere i
verdikjeden ved å bruke risikovurderinger og direkte
kontakt for å håndtere faktiske og potensielle
påvirkninger på dem. Majoriteten av de selvstendige
oppdragstakerne og deres ansatte har daglig
oppmøtested på Polaris Medias budsentraler, og er i
daglig kontakt med stedlig ledelse. De som ikke møter opp
fysisk på budsentralene daglig har kontakt med stedlig
ledelse på telefon ved behov. Polaris Media er dermed
tett på arbeiderne, og vurderer denne kontakten som
effektiv.
Arbeidere i verdikjeden har tilgang til samme
varslingskanal som anvendes internt i Polaris Media.
Ytterligere detaljer rundt konsernets varslingsrutiner
presenteres i G1 Forretningsskikk. Oppslag med
informasjon og rutine for varsling er hengt opp på alle
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Årsberetning | Bærekraftsrapport | ESRS S2 | 75

| Årsrapport 2025 |

konsernets budsentraler. Gjennom å godta Polaris Medias
etiske retningslinjer for leverandører forplikter også
leverandørene seg til å legge til rette for intern og ekstern
varsling. Polaris Media vurderer basert på dette at
tilgjengeligheten og tilliten til varslingskanalen for
arbeidere i verdikjeden er god.
Det ble i 2025 ikke rapportert om alvorlige spørsmål og
hendelser knyttet til menneskerettigheter i forbindelse
med arbeidere i verdikjeden.
Mål
Polaris Media har ikke fastsatt noen målbare og
resultatorienterte mål relatert til konsernets vesentlige
risiko under S2 Arbeidere i verdikjeden. Oppfølging av
effektiviteten av konsernets nevnte retningslinjer og
aktiviteter knyttet til dette området har høy prioritet i den
norske distribusjonsvirksomheten og er et kontinuerlig
arbeid.
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Årsberetning | Bærekraftsrapport | ESRS S4 | 76
Bærekraftsrapport
Generelle opplysninger
Miljømessige forhold
| Sosiale forhold |
Styringsmessige forhold
Sosiale forhold
Forbrukere og sl utt brukere (ESRS S4)

Hvorfor dette er viktig .......................................................................................................... | 77
Policyer og retningslinjer ....................................................................................................... | 78
Kontakt og engasjement med berørte lokalsamfunn og sluttbrukere ................................. | 78
Generelt ............................................................................................................................ | 78
Tillit, presseetikk og klageadgang ..................................................................................... | 78
Kontakt med sluttbrukere om personvern ...................................................................... | 79
Tiltak og konsernets tilnærming til vesentlige påvirkninger, risikoer og muligheter ........... | 80
Uavhengig journalistikk med lokalt engasjement ............................................................ | 80
Personvern ....................................................................................................................... | 82
Mål ......................................................................................................................................... | 82

ESRS S4
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Årsberetning | Bærekraftsrapport | ESRS S4 | 77

| Årsrapport 2025 |

Hvorfor dette er viktig
Uavhengig journalistikk er en bærebjelke i et
velfungerende demokrati. Polaris Media sin visjon er å
bidra til demokratiske grunnverdier som ytringsfrihet,
pressefrihet og informasjonsfrihet for fremtiden gjennom
bærekraftig drift av konsernets virksomheter. Dette er
konsernets viktigste bidrag til et bærekraftig samfunn.
Mediene i konsernet skal bekjempe desinformasjon
gjennom sannhetssøkende og etterrettelig journalistikk,
der åpenhet og innsyn er kjerneverdier i dette arbeidet.
De demokratiske grunnverdiene er også under press
globalt, og det er Polaris Medias forpliktelse å ikke ta disse
verdiene for gitt. Derfor er målsettingen å sikre den
uavhengige, redaktørstyrte journalistikken gjennom en
bærekraftig forvaltning og utvikling av virksomheten.
Mediehusene i Polaris Media dekker et stort geografisk
område i Norge, og har en ledende posisjon på vestkysten
i Sverige. Den redaksjonelle virksomheten har et betydelig
samfunnsansvar som går ut over det rent
forretningsmessige ansvaret konsernet har. Mediehusene
i Polaris Media anser det som sitt samfunnsansvar å bidra
til å opplyse brukerne og styrke demokratiet gjennom å
sette søkelys på positive og negative forhold i samfunnet.
Forbrukere og sluttbrukere er en viktig gruppe
interessenter for Polaris Media. Dette omfatter lesere av
konsernets aviser, samt lokalsamfunn som blir berørt av
mediehusenes digitale plattformer og tjenester. Polaris
Media sine journalister er daglig i kontakt med forbrukere
og sluttbrukere. Kombinert med konsernets plattformer
for meningsytring og debatt, gir dette god innsikt i
hvordan forbrukere og sluttbrukere med bestemte
egenskaper kan være utsatt for større risiko for skade.
Polaris Media definerer sitt samfunnsoppdrag som å
beskytte utsatte enkeltmennesker og grupper gjennom å
avdekke/sette lys på kritikkverdige forhold hos offentlige
myndigheter, institusjoner, private foretak eller andre. For
nærmere beskrivelser av forbrukere og sluttbrukere sine
interesser og synspunkter, se ESRS 2.
Tabell S4.1: Vesentlige påvirkninger, risikoer og muligheter (IRO)
Risikoer og muligheter som oppstår som følge av påvirkninger på og avhengighet av forbrukere/sluttbrukere er ikke knyttet til
grupper av forbrukerne/sluttbrukerne med mindre annet er spesifikt angitt i tabellene ovenfor.
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Årsberetning | Bærekraftsrapport | ESRS S4 | 78

| Årsrapport 2025 |

Policyer og retningslinjer
Polaris Medias policyer og retningslinjer er ikke utarbeidet
spesifikt for å håndtere de vesentlige IRO-ene, og det er
ikke gjort tilpasninger i disse etter gjennomført dobbel
vesentlighetsanalyse. Konsernets policyer og
retningslinjer har vært en integrert del av konsernets
virksomhetsstyring i mange år, og er viktige rammeverk
for Polaris Medias tilnærming til forbrukere og
sluttbrukere. De relevante policyene og retningslinjene er:
▪ Pressens etiske regelverk (som alle mediehus i Polaris
Media har forpliktet seg til), herunder
◦ Vær Varsom Plakaten (VVP) og Redaktørplakaten
i Norge
◦ Presseetiske regler fra Medieombudsmannen i
Sverige
▪ Polaris Medias etiske retningslinjer
▪ Datasikkerhetspolicy (presenteres i G1 Forretningsskikk)
Polaris Medias redaksjonelle plattform bygger på pressens
etiske regelverk. Den redaksjonelle plattformen er nedfelt
i selskapets vedtekter.
Alle mediehus i Polaris Media har forpliktet seg til
pressens etiske regelverk. I Norge består dette regelverket
av Vær Varsom-plakaten og Redaktørplakaten, utarbeidet
av Norsk Presseforbund. Prinsippene i Redaktørplakaten
er forankret i Medieansvarsloven, som lovfester
redaksjonell uavhengighet og redaktørenes ansvar. I
Sverige gjelder presseetiske regler fra
Medieombudsmannen. Retningslinjene fra Norsk
Presseforbund og Medieombudsmannen gir rammer for
journalistisk arbeid og redaksjonell styring. I Norge har
den enkelte redaktør det operative ansvaret for å følge
opp Vær Varsom Plakaten og Redaktørplakaten, mens i
Sverige ivaretas oppfølgingen av presseetiske regler fra
Medieombudsmannen av sjefredaktøren.
De etiske regelverkene understreker viktigheten av
ytringsfrihet, pressefrihet og medienes samfunnsoppdrag.
Redaktører og journalister forpliktes til å sørge for en
balansert fremstilling og sikre uavhengighet i
journalistikken. I henhold til Vær Varsom-plakatens punkt
1.5 skal pressen beskytte enkeltmennesker og grupper
mot overgrep eller forsømmelser fra offentlige
myndigheter og institusjoner, private foretak eller andre.
Dette inkluderer beskyttelse av sårbare og marginaliserte
personer og grupper. I tillegg til Pressens etiske regelverk
har Polaris Media egne etiske retningslinjer som er
gjeldende for alle ansatte i konsernet. Disse er beskrevet
under kapittel G1 Forretningsskikk.
Både pressens etiske regelverk i Norge og Sverige og
Polaris Medias etiske retningslinjer for ansatte berører
flere elementer av de grunnleggende
menneskerettighetene. Utover disse regelverkene og
retningslinjene, har ikke Polaris Media spesifikke
menneskerettighetspolicyer som er relevante for
forbrukere og sluttbrukere av konsernets produkter og
tjenester, herunder prosesser for å overvåke
overholdelsen av FNs veiledende prinsipper for næringsliv
og menneskerettigheter.
Det har i 2025 ikke blitt rapportert noen tilfeller av
manglende overholdelse av FNs veiledende prinsipper for
næringsliv og menneskerettigheter, ILO-erklæringen om
grunnleggende prinsipper og rettigheter på
arbeidsplassen eller OECDs retningslinjer for flernasjonale
selskaper, verken i konsernets egen virksomhet eller i
oppstrøms og nedstrøms verdikjede.
Kontakt og engasjement med berørte
lokalsamfunn og sluttbrukere
Generelt
Polaris Media har ikke vurdert det som hensiktsmessig å
etablere konsernfelles rutiner for kontakt med forbrukere
og sluttbrukere. I tråd med konsernets desentraliserte
styringsmodell, er det opp til det enkelte mediehus å
vurdere hvordan kontakten med sluttbrukere skal foregå.
Det er viktig for mediehusene i konsernet å engasjere
lesere, hvor tilnærmingen til dette varierer mellom
mediehusene avhengig av faktorer som blant annet
størrelse og demografi i deres geografiske
dekningsområder. Flere mediehus arrangerer for
eksempel folkemøter og debatter hvor publikum inviteres
til å delta i diskusjoner, stille spørsmål og bidra med
innhold. Slike arenaer gir redaksjonene verdifull innsikt i
hvilke temaer som engasjerer sluttbrukere i deres
dagligliv, samt hvilke perspektiver de har på mediehusets
potensielle og faktiske påvirkninger på dem.
I tillegg til fysiske debatter ute, jobbes det mye med
debattarenaen i flere mediehus. Målet er å sikre en bred
samfunnsdebatt med deltakelse fra et mangfold av
stemmer. Ved å være plattform for meningsytringer og
arrangere folkemøter, ønsker mediehusene å bidra til at
viktige samfunnsspørsmål belyses og diskuteres fra ulike
perspektiver. Polaris Media har også god innsikt i hvilke
saker som engasjerer mest i sine lokalsamfunn, basert på
data om hvilke publiserte saker som leses mest, og lesetid
per sak. Denne innsikten gir redaksjonene verdifull
informasjon om hva forbrukere og sluttbrukere er opptatt
av, og bidrar til å sikre at man treffer med prioriteringer
og beslutninger.
Tillit, presseetikk og klageadgang
Den viktigste valutaen for samtlige mediehus i konsernet
er å ha tillit i befolkningen gjennom å levere troverdig
kvalitetsjournalistikk med høy presseetisk standard.
Presseetikken mediehusene har forpliktet seg til, er viktig
fordi den gir dem troverdighet til å være kritiske når
redaksjonene gransker maktmisbruk eller avdekker
klanderverdige forhold i samfunnet. Redaksjonene må
gjøre seg fortjent til tilliten hver dag, og samtidig stilles
det økte krav til åpenhet om hvilke metoder som brukes i
journalistikken. Hvordan dette kommuniseres til leserne
varierer mellom mediehusene. Ved publisering av større
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Årsberetning | Bærekraftsrapport | ESRS S4 | 79

| Årsrapport 2025 |

satsninger eller saker, praktiseres dette av flere mediehus
ved å gi en forklarende kommentar som tydeliggjør
hvorfor saken er laget, hvilke journalistiske metoder som
er benyttet, og hvilke etiske vurderinger som er gjort.
Mange mediehus jobber også aktivt med å svare på kritikk
fra leserne ved å forklare redaksjonelle valg, enten på
redaksjonell plass eller i direkte dialog med leserne. Det
overordnede ansvaret for dette ligger hos ansvarlig
redaktør i hvert enkelt mediehus.
Pressens etiske regelverk gir publikum rett til å klage
dersom man opplever å ha blitt utsatt for et presseetisk
overtramp, det vil si at et mediehus har brutt en eller flere
av retningslinjene i Vær Varsom-plakaten eller de
presseetiske reglene fra Medieombudsmannen. I Norge
rettes slike klager til Pressens Faglige Utvalg (PFU), et
klageorgan opprettet av Norsk Presseforbund med ansvar
for å overvåke og fremme etisk og faglig standard. I
Sverige håndteres klagene av Medieombudsmannen, som
sikrer at svenske medier følger de etiske retningslinjene
bransjen selv har fastsatt. Dersom et mediehus ikke
overholder de etiske retningslinjene, skal det aktuelle
mediet publisere en rettelse i henhold til
Medieombudsmannens konklusjon, og enkeltpersoner
som har blitt utsatt for en publisitetsskade kan få
oppreisning. Medieombudsmannen er ikke en juridisk
instans og myndighet, men en del av mediebransjens
egen selvdømmeordning, på samme måte som PFU i
Norge.
Hvis et mediehus blir klaget inn til PFU, gjennomføres en
grundig intern gjennomgang av hvordan den aktuelle
redaksjonen har jobbet i saken. I første instans er
mediehuset forpliktet til å undersøke muligheter for en
minnelig løsning med klageren. Dette innebærer som
regel at redaksjonen inviterer klageren til fysisk møte for å
diskutere publiseringen. Dersom dette ikke fører frem,
følges vanlig saksgang i PFU, hvor redaksjonen skriftlig
redegjør for sine presseetiske vurderinger i saken. Skulle
PFU likevel felle mediehuset, er man forpliktet til å
publisere uttalelsen fra utvalgte på synlig sted, både
digitalt og i papiravisen.
I 2025 ble fem klager mot konsernets mediehus i Norge
funnet å inneholde brudd på presseetiske retningslinjer. I
Sverige var det per utgangen av året ingen
ferdigbehandlede saker med brudd. Antallet brudd
vurderes som lavt i forhold til konsernets samlede
publiseringsvolum, noe som indikerer god etterlevelse av
presseetiske prinsipper. Ingen av mediene i konsernet ble
felt mer enn én gang i 2025. Bruddene gjaldt hovedsakelig
forhold knyttet til kildekritikk og opplysningskontroll. Ved
eventuelle brudd følger Polaris Media faste rutiner for
dialog, rettelser og intern oppfølging for å sikre læring og
forbedring.
I tillegg til muligheten til å klage inn til PFU eller
Medieombudsmannen dersom man mener man er utsatt
for et presseetisk overtramp, kan alle kontakte samtlige
av Polaris Medias mediehus direkte for å formidle sitt syn
på publiserte saker. Kontaktinformasjonen til journalisten
som har skrevet saken er lett tilgjengelig i den aktuelle
artikkelen. Det er også mulig å formidle sitt syn gjennom
kommentarfeltene på nettsaken eller via sosiale medier.
Kontakt med sluttbrukere om personvern
Mediehusene i Polaris Media behandler
personopplysninger om brukerne av konsernets
produkter og tjenester, der brukeren til enhver tid har rett
til informasjon, innsyn, korrigering eller sletting av sine
opplysninger. De siste årene har det vært stort fokus,
både i Polaris Media Norge og Stampen Media, på å
tilpasse seg endringer innen gjeldende cookie-regelverk,
og det jobbes kontinuerlig med å ha oppdatert og presis
informasjon til brukere om hvordan man behandler
personvernopplysninger både på norsk og svensk side av
konsernet. Personvern- og cookie-erklæringer ligger
tilgjengelig på mediehusene sine nettsider.
I Polaris Media Norge kan alle personvernrelaterte
spørsmål rettes til en felles e-postadresse. Spørsmål og
saker behandles av et dedikert personvernteam, inkludert
personvernombud. For Stampen Media kan
personvernrelaterte spørsmål rettes til kundeservice.
Sluttbrukere kan også melde inn bekymringer eller klager
til Datatilsynet i Norge eller Integritetsskyddsmyndgheten
(IMY) i Sverige dersom brukeren mener at dens
personopplysninger er behandlet på en måte som er i
strid med lovgivningen. Polaris Media har ikke en
konsernfelles policy som direkte adresserer rutiner for å
beskytte brukere som melder inn bekymringer eller klager
i disse kanalene mot represalier. En eventuell represalie
vil imidlertid ikke være forenlig med konsernets syn på
god forretningsskikk, og vil klassifiseres som et brudd på
konsernets etiske retningslinjer beskrevet i G1
Forretningsskikk.
I løpet av de to siste årene har både Adresseavisen og
Fædrelandsvennen mottatt pålegg fra Politiet om å
utlevere informasjon om IP-adresser og lesehistorikk om
lesere i forbindelse med etterforskning av straffesaker.
Begge utleveringspålegg har blitt bestridt av disse
mediehusene, og de har vunnet frem. Saken som gjaldt
Fædrelandsvennen gikk til Høyesterett, som i 2025 traff
dom i favør Fædrelandsvennen. Høyesterettsavgjørelsen
har styrket mediebransjens juridiske grunnlag for å
beskytte lesernes anonymitet. Avgjørelsen fastslår at
myndighetene må oppfylle strenge krav før de kan kreve
utlevering av leserdata som IP-adresser og lesehistorikk.
Dette gir mediehus solid legitimitet til å beskytte
kildevernet og sluttbrukernes personvern i samsvar med
presseetiske prinsipper. Dette styrker tillitsforholdet
mellom mediehus og publikum ved å sikre at lesere kan
søke informasjon om sensitive temaer uten frykt for
overvåking fra myndighetene.
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Årsberetning | Bærekraftsrapport | ESRS S4 | 80

| Årsrapport 2025 |

Tiltak og konsernets tilnærming til
vesentlige påvirkninger, risikoer og
muligheter
Uavhengig journalistikk med lokalt engasjement
Uavhengig journalistikk med lokal og regional forankring
er Polaris Medias viktigste bidrag til et bærekraftig
samfunn, og er kjernen i konsernets tilnærming til de
vesentlige IRO-ene knyttet til ESRS-temaene ytringsfrihet
og tilgang til kvalitetsinformasjon. For å sette folk i stand
til å ta faktabaserte og informerte valg er mediehusene i
Polaris Media forpliktet til å søke sannheten, skille fakta
fra fiksjon og støtte demokratiet gjennom pålitelig og god
journalistikk. Konsernets mediehus ønsker å gi leserne
muligheten til å forme meninger basert på fakta og
uavhengig analyse, samtidig som det skapes rom for å
utfordre disse meningene. Dette er kjernen i arbeidet
med å myndiggjøre mediehusenes lesere.
Mediehusene bygger sin virksomhet på lokal og regional
forankring, og jobber kontinuerlig med tiltak og initiativ
for å utvikle journalistikken og dens relevans for
befolkningen. For å være lesernes førstevalg satses det på
kvalitetsinnhold, undersøkende journalistikk, digital
innovasjon og et aktivt publikumsengasjement. Polaris
Medias portefølje av mediehus spenner fra små
redaksjoner med to ansatte til store redaksjoner på over
hundre journalister. Mediehusene har derfor svært ulik
tilnærming til hvordan de jobber med å være et førstevalg
for leserne i sitt nedslagsfelt, selv om relevans,
engasjement og troverdig journalistikk ligger til grunn for
alle.
Hvert enkelt av de 78 mediehusene i konsernet har en
rekke tiltak knyttet til sine redaksjoner, og som er
tilpasset sine forbrukere og sluttbrukere. Tiltakene som
omtales i dette kapittelet er tiltak som omfatter flere av
mediehusene. Gjennomføringen av tiltakene krever ikke
betydelige driftsutgifter eller investeringsutgifter, og
ressursene som er avsatt til tiltakene er primært egne
ansatte i redaksjonene eller i teknologi- og
utviklingsavdelingene.
Uavhengige redaktørstyrte medier og mediemangfold
Som medieeier er Polaris Medias ambisjon å drifte
økonomisk bærekraftige lokale og regionale
redaktørstyrte mediehus, og dermed bidra til å
opprettholde mediemangfoldet i Norge og Sverige.
Redaktørstyrte medier spiller en viktig rolle i å beskytte
demokratiet ved å tilby pålitelig, faktabasert innhold i en
tid med økende desinformasjon. Den enkelte redaktør har
ansvar for å sikre ytringsfrihet, pressefrihet og
informasjonsfrihet, og står personlig ansvarlig for alt
innhold i mediet.
For styret og ledelsen i Polaris Media er det svært viktig at
redaktørene i konsernets mediehus opplever reell
redaksjonell frihet, uavhengighet og integritet, i tråd med
pressens etiske regelverk, for å kunne levere best mulig
på samfunnsoppdraget. Polaris Media gjennomførte tidlig
i 2025 en redaktørundersøkelse som omfattet samtlige
ansvarlige redaktører i konsernets mediehus i Norge og
Sverige. Hovedformålet med undersøkelsen var å få svar
på hvordan den enkelte ansvarlige redaktør opplever sin
uavhengighet og redaksjonelle frihet, særlig med hensyn
til redaksjonell uavhengighet fra styret og eierne. 95% av
de norske redaktørene svarte at de er "helt" eller "svært"
uavhengige. I Sverige er tallet 100%. Resultatene fra
denne undersøkelsen vil anvendes for å definere
eventuelle oppfølgende tiltak for å opprettholde den
redaksjonelle uavhengigheten, og vil bidra til å styrke
konsernets positive påvirkninger knyttet til
journalistikken.
Redaktørstyrte mediers rolle i en tid med økende grad av
desinformasjon i samfunnet
Påvirkningskampanjer og misbruk av kunstig intelligens
kan potensielt utgjøre en trussel i samfunnet vårt. Polaris
Media skal bekjempe desinformasjon gjennom
sannhetssøkende og etterrettelig journalistikk. De
demokratiske grunnverdiene er under press globalt, og
konsernet har en forpliktelse til ikke å ta disse verdiene
for gitt. For å møte disse utfordringene er det iverksatt
tiltak som sikrer uavhengig, redaktørstyrt journalistikk
som en motkraft mot spredning av desinformasjon og
misbruk av kunstig intelligens. Dette innebærer blant
annet kontinuerlig utvikling og tilpasning av redaksjonelt
innhold i ulike formater og på flere formater, for å nå ut til
et bredest mulig publikum og møte ulike brukergruppers
medievaner. På denne måten forsterker mediehusene sitt
samfunnsbidrag som troverdige og ansvarlige
informasjonskilder.
Yngre brukere
De fleste mediehusene i konsernet har en sterk posisjon
blant brukere i aldersgruppen over 45 år, mens det er et
betydelig forbedringspotensial med hensyn til å nå og
engasjere de yngre målgruppene. Dette, sammen med
endring i brukernes medievaner, utgjør en risiko for at
mediehusenes rekkevidde svekkes. Flere mediehus i
konsernet har iverksatt initiativer og tiltak for å adressere
denne utfordringen, og har målrettede satsinger på å nå
ut til den yngre målgruppen ved å belyse tema og innhold
som er relevant og engasjerende for de unge.
Fædrelandsvennen er det mediehuset i konsernet som
har kommet lengst med å engasjere unge. I 2023 startet
de prosjektet UNG, der alle videregående elever fikk
tilgang på et abonnement betalt av aktører i byens
næringsliv. Abonnementsinntektene fra prosjektet gjorde
at mediehuset kunne ansette unge journalister som både
kunne lage innhold for yngre målgrupper, men også
styrke tilstedeværelsen ut i skolen for å løfte
kunnskapsnivået om redaktørstyrte medier. Prosjektet er
blitt videreført i 2024 og 2025. Journalister fra
Fædrelandsvennen besøker ulike skoleklasser for å
inspirere til ytringsmot og samfunnsengasjement og for å
snakke om kildekritikk, presseetikk og hva som er
forskjellen mellom redaktørstyrte medier og andre typer
kilder de bruker.
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Årsberetning | Bærekraftsrapport | ESRS S4 | 81

| Årsrapport 2025 |

I 2025 har flere av de andre mediehusene i Polaris Media
Norge iverksatt tilsvarende prosjekt i sine lokalmiljø, og
arbeidet forventes å fortsette i årene fremover. Formålet
er å øke kunnskapen blant unge voksne om hvilken rolle
redaktørstyrte medier spiller i samfunnet, og samtidig
styrke kjennskapen til konsernets merkevarer og innhold.
Dette skal senke terskelen for unge voksne til å engasjere
seg i samfunnsspørsmål og uttrykke sine meninger, noe
som igjen bidrar til å styrke konsernets positive
påvirkninger knyttet til journalistikken. Tiltaket har også
som mål å rekruttere nye brukere til mediehusenes flater,
og dermed redusere risikoen for redusert bruk av
redaktørstyrte medier som kilde til konsum av nyheter.
De fleste mediehusene i Polaris Media bruker sosiale
medier (SoMe) aktivt for å nå ut med sitt innhold, og de
siste årene har mange satt inn en målrettet ekstrainnsats
på utvalgte SoMe-plattformer for å nå et yngre publikum.
Fokuset ligger på korte videoer og visuelle formater, med
et formspråk som er uformelt og raskt. Dette gir først og
fremst en mulighet til å styrke merkevaren til hvert enkelt
mediehus, samtidig som det gjør unge mer kjent med
innholdet som finnes på mediehusenes egne plattformer.
Mange av mediehusene i Polaris Media satser aktivt på
video og podkast, formater som er særlig etterspurt blant
dagens publikum, og spesielt blant yngre målgrupper. Et
eksempel er GöteborgsPostens daglige podkast
Nyhetsshowen, som er utviklet for å treffe yngre brukere.
Andre eksempler er Fædrelandsvennens podkast I all
ydmykhet og Adresseavisens Singelkrisa. Flere mediehus
har iverksatt tiltak for å engasjere unge lesere, seere og
lyttere, blant annet gjennom debatt. Adresseavisen har
for eksempel lansert Debattklubben, mens både
Fædrelandsvennen og Sunnmørsposten har lansert egne
debattkonkurranser. I 2025 etablerte også flere mediehus
debatter i forbindelse med stortingsvalget.
Kunstig intelligens og datastøttet journalistikk
Utviklingen innen kunstig intelligens (KI) de siste årene
representerer både en risiko og en betydelig mulighet for
Polaris Media. Risikoen er primært knyttet til endring i
brukernes medievaner og potensialet som ligger i å bruke
generativ KI til å skape alternative nyhetstjenester som
konkurrerer direkte med tradisjonelle medier. Samtidig vil
redaktørstyrte mediers posisjon som troverdig avsender
av informasjon, kombinert med differensiering i form av
unik journalistikk, gravende arbeid og kvalitetsinnhold
som KI ikke kan replikere, utgjøre et konkurransefortrinn i
dagens situasjon hvor det i økende grad blir spredt
desinformasjon i digitale kanaler.
Det ligger et betydelig potensial i å anvende kunstig
intelligens som verktøy for å forbedre og effektivisere
journalistikken i konsernets mediehus, og utforskning,
utvikling og implementering av KI-baserte verktøy er
derfor en strategisk høyt prioritert satsing for Polaris
Media. KI bidrar blant annet til å forbedre research,
dataanalyse og faktasjekking, samt at det redaksjonelle
innholdet kan produseres raskere og med større grad av
nøyaktighet. Dette er med på å styrke kvaliteten og
relevansen av journalistikken, og bidrar til å håndtere
risikoen for redusert bruk av redaktørstyrte medier som
kilde til konsum av nyheter i fremtiden. Polaris Media har
flere team som jobber med KI for å støtte opp om det
redaksjonelle arbeidet. Teamene ble i 2024 organisert i
regionale KI-hubber, som koordineres gjennom felles KI-
forum på konsernnivå. KI-forum har ansvar for
erfaringsutveksling, kompetansedeling på tvers av
regionale hubber og prioritering av utviklingsløp i dialog
med konsernets teknologiavdeling.
I 2024 ble det etablert en digital redaksjonell verktøykasse
for alle regioner, hvor det er utviklet KI-verktøy med mål
om effektivisering og automatisering av manuelle
arbeidsoppgaver, som for eksempel transkribering og
skriveassistenter. Det er også igangsatt et større prosjekt
med ny dataplattform for å ytterligere styrke
mediehusenes muligheter for datadrevet journalistikk,
herunder enklere integrering med KI-verktøy og
tilrettelegging for skalering til felles løsninger for hele
konsernet. Effektivisering av de tradisjonelle redaksjonelle
arbeidsprosessene frigjør ressurser til mer dyptgående og
undersøkende journalistikk, og kan styrke evnen til å
levere unikt innhold til brukerne og forsterke
mediehusenes posisjon som troverdig avsender av
kvalitetsinformasjon. Dette kan bidra til å håndtere
risikoen for redusert bruk av redaktørstyrte medier som
kilde til konsum av nyheter i fremtiden.
Øvrige tiltak og initiativer
I 2025 ble det etablert en ny produktorganisasjon i
konsernet, som skal styrke produktutviklingen og skape
bedre digitale brukeropplevelser for forbrukere og
sluttbrukere. Den nye produktorganisasjonen skal jobbe
på tvers av konsernets virksomheter i Norge og Sverige
for å bygge sterkere fagmiljøer, sikre mer kraft i
produktutviklingen og få større effekt ut av investeringer.
I tillegg skal produktorganisasjonen ha ansvar for å utvikle
og skalere KI-løsninger og verktøy som brukes i
redaksjonene, slik at mediehusene kan dra bedre nytte av
felles utviklingskraft og teknologi. Etableringen er et viktig
steg i Polaris Medias strategi for å styrke sin digitale
posisjon, forsterke journalistikken og sikre uavhengig
journalistikk med lokalt engasjement.
I Polaris Media Norge har det i 2025 vært en felles satsing
mot dekningen av det norske stortings- og
sametingsvalget, og det ble blant annet utviklet felles
digitale verktøy for valgdekningen, samt idé- og
stoffutveksling og samarbeid mellom redaksjonene i
forbindelse med debatter. Dette tiltaket er med på å
styrke konsernets lokale og regionale mediehus sin
positive påvirkning mht. å sette viktige samfunnsspørsmål
på dagsorden og oppfordre til samfunnsengasjement
lokalt.
Fremover vil det også være fokus på å øke samarbeidet på
tvers av redaksjoner i konsernet, uten at det svekker
mediehusenes særpreg og mediemangfold, blant annet
gjennom å etablere et system/verktøy for stoffutveksling
for hele Polaris Media Norge. Formålet med dette tiltaket
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Årsberetning | Bærekraftsrapport | ESRS S4 | 82

| Årsrapport 2025 |

vil være å oppnå ytterligere kvalitet og tilbud til
sluttbruker, og bidra til å styrke konsernets positive
påvirkninger knyttet til journalistikken.
Personvern
Polaris Media skal være en troverdig digital partner, og
arbeidet med personvern og etterlevelse av
personvernregelverket har derfor høy prioritet i
konsernet. Konsernet allokerer betydelige ressurser til
dette, både for å sikre etterlevelse av lover og
retningslinjer, og legge grunnlaget for tillit blant brukere
og annonsører. Konsernet jobber kontinuerlig med å
utvikle og forbedre arbeidet med personvern, og vil
fremover ha fokus på opplæring knyttet til personvern og
tilhørende regelverk for å heve kompetansen i konsernet
ytterligere.
Ny norsk ekomlov trådte i kraft 1. januar 2025. Loven
harmoniserer det norske ekom-regelverket med det
europeiske når det gjelder krav om å innhente aktivt
samtykke til bruk av informasjonskapsler og lignende
teknologi på nettsider. Både Polaris Media Norge og
Stampen Media har implementert samtykkeløsninger for
å tilpasse seg regelverket, som har blitt innført til ulik tid i
henholdsvis Norge og Sverige. Konsernet følger
utviklingen i regelverket tett, og vil blant annet ha fokus
på mer felles tilnærming til tolkningen og praktiseringen
av dette regelverket på tvers av Norge og Sverige.
De siste årene har det vært en betydelig utvikling innen KI,
og spesielt bruken av verktøy som ChatGPT har økt kraftig
de siste årene. For å ivareta personvern i både utvikling og
bruk av slike verktøy i konsernet, er det iverksatt flere
tiltak. Polaris Media har etablert generelle retningslinjer
for bruk av KI, herunder særskilt bruk av ChatGPT.
Formålet med disse retningslinjene er å fremme ansvarlig
bruk av KI, slik at mediehusenes redaksjonelle verdier og
tillit ivaretas. Retningslinjene gjelder for alle som jobber i
eller på vegne av Polaris Media. Ansvar for retningslinjene
ligger hos de regionale KI-ansvarlige i konsernet. Som
beskrevet i S1 Egen arbeidsstyrke har også Polaris Media
etablert et KI-forum bestående av regionale KI-ansvarlige,
der personvernspesialist og jurist i konsernet deltar for å
identifisere risiko og sikre at personvern hensyntas i
utvikling og bruk av KI-verktøy.
Det gjennomføres en årlig internkontrollvurdering av
personvernområdet for å identifisere endringer i risiko og
sikre etterlevelse av egne rutiner, retningslinjer og
personvern-regelverk. Vurderingen av internkontroll gir
ledelsen et oppdatert bilde av aktiviteten på området, et
beslutningsgrunnlag for å sette inn eventuelle nye
personverntiltak, og sikre at det blir allokert tilstrekkelige
ressurser til arbeidet. Revisjonsutvalget gjennomgår
denne internkontrollvurderingen årlig.
Innenfor digital annonsering har Polaris Media Norge
retningslinjer for annonsørers bruk av persondata i digital
annonsering. Disse retningslinjene fastsetter vilkår for
behandling av data i forbindelse med annonsekampanjer
som leveres på en publikasjon. Retningslinjene er utviklet
og etablert som del av bransjefelles samarbeid via
Mediebedriftenes Landsforening, en bransjeorganisasjon
for norske publisister. Retningslinjene inkluderer blant
annet forbud mot at tredjeparter i
annonseleverandørkjeden kan samle inn opplysninger om
brukerne til å bygge og berike egne profiler som brukes
videre i annen markedsføring, noe som inkorporeres både
i samtykkeplattformen og i avtaler med leverandører.
Stampen Media har også egne retningslinjer for
annonsørers bruk av personopplysninger, som er integrert
både i samtykkeplattformen, retningslinjer i
integritetspolicyen og i avtalene med leverandører.
Gjennomføringen av tiltakene krever ikke betydelige
driftsutgifter eller investeringsutgifter. Ressursene som er
avsatt til tiltakene er primært egne ansatte med juridisk
kompetanse og ansatte i annonse- og
teknologiavdelingen. Det er ikke identifisert at noen av
tiltakene kan ha negativ påvirkning på forbrukere og
sluttbrukere.
Mål
Polaris Media har på konsernnivå ikke fastsatt noen CSRD-
kompatible målbare, tidsbestemte og resultatorienterte
mål for å håndtere IRO-ene relatert til ESRS S4. De
vesentlige IRO-ene er i stor grad knyttet til den
redaksjonelle virksomheten i konsernet, og Polaris Media
som eier setter ikke redaksjonelle mål for mediehusene.
De enkelte mediehusene har imidlertid en rekke
måleindikatorer knyttet til den redaksjonelle
virksomheten, der indikatorer som antall abonnenter,
unike daglige brukere, sidevisninger, lesetid per artikkel
og alders- og kjønnsfordeling blant abonnentene er
sentrale måleparametere for alle mediehusene.
Ambisjonsnivået på målene er tilpasset lokale og
regionale forhold og strategien i det enkelte selskap.
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Årsberetning | Bærekraftsrapport | ESRS G1 | 83
Bærekraftsrapport
Generelle opplysninger
Miljømessige forhold
Sosiale forhold
| Styringsmessige forhold |
Styringsmessige forhold
Forretningsskikk (ESRS G1)

Hvorfor dette er viktig .......................................................................................................... | 84
Retningslinjer og tilnærming til god forretningsskikk .......................................................... | 84
Etiske retningslinjer for Polaris Media ............................................................................. | 84
Varslingsrutiner og varslingskanaler ................................................................................ | 85
Datasikkerhet ....................................................................................................................... | 86
Retningslinjer og tilnærming til datasikkerhet ................................................................. | 86
Tiltak ................................................................................................................................. | 86

ESRS G1
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Årsberetning | Bærekraftsrapport | ESRS G1 | 84

| Årsrapport 2025 |

Hvorfor dette er viktig
Polaris Media er avhengig av tillit i samfunnet for å kunne
utøve samfunnsoppdraget, og da er det essensielt at alle
selskapene i konsernet opprettholder en høy etisk
standard. Gjennom etablerte varslingsrutiner skal
konsernet sørge for god håndtering av varsler om
kritikkverdige forhold, og at den som varsler er beskyttet
mot gjengjeldelse. Styret og ledelsen har det overordnede
ansvaret for virksomhetsstyringen i konsernet, herunder
god forretningsskikk. Ledelsens og styrets roller, ansvar og
kompetanse er beskrevet i ESRS 2.
Tabell G1.1: Vesentlige påvirkninger, risikoer og muligheter (IRO)
Retningslinjer og tilnærming til god
forretningsskikk
Etiske retningslinjer for Polaris Media
Polaris Media har felles etiske retningslinjer for hele
konsernet. De etiske retningslinjene definerer en ramme
for hva Polaris Media anser som ansvarlig opptreden, og
skal bidra til at alle som jobber i konsernet opptrer i
samsvar med den etiske standarden. Retningslinjene er et
supplement til ansettelseskontrakten og må ses i
sammenheng med gjeldende lovverk og øvrige
retningslinjer i selskapet. Retningslinjene er tilgjengelig for
de ansatte i konsernets personalhåndbok, og det er den
enkeltes ansvar å sette seg inn i disse.
De etiske retningslinjene gjelder for alle ansatte og
engasjerte i konsernet, og inkluderer alle selskapene i
konsernet der Polaris Media direkte eller indirekte har
eierkontroll. Retningslinjene gjelder også for medlemmer
av styrende og kontrollerende organer i egenskap av
tillitsvalgte, og i tillegg skal innleide vikarer og konsulenter
akseptere retningslinjene. De etiske retningslinjene legger
grunnleggende premisser for hvordan ansatte skal
forholde seg til hverandre og konsernets omgivelser, og er
til hjelp for hvordan de ansatte skal håndtere ulike etiske
problemstillinger i arbeidshverdagen.
Polaris Media bygger sine etiske retningslinjer på de fire
områdene fra FNs Global Compact: menneskerettigheter,
arbeidslivsstandarder, miljø og antikorrupsjon. Dette
innebærer at Polaris Media skal drive sin virksomhet i tråd
med menneskerettighetene og fremme anerkjennelsen av
verdighet og uavhendelige rettigheter for alle mennesker.
Som mediebedrift skal Polaris Media ivareta et særskilt
ansvar for å sikre demokratiske grunnverdier som
ytringsfrihet, pressefrihet og informasjonsfrihet.
Polaris Medias redaksjonelle virksomhet skal drives i tråd
med pressens samfunnsrolle som spesifisert i pressens
etiske regelverk. Polaris Media skal sikre at alle ansatte
har organisasjonsfrihet og rett til felles eller individuelle
forhandlinger om lønn og arbeidsforhold. De ansatte skal
være representert i styrearbeid og være sikret deltakelse i
bedriftsdemokratiet gjennom konserntillitsvalgtordningen
og Polariskonferansen.
Polaris Media skal være en mangfoldig bedrift der
diskriminering på bakgrunn av kjønn, etnisitet, religion
eller seksuell legning ikke skal finne sted på
arbeidsplassen eller ved ansettelser. Konsernet har
varslingsordninger og rutiner for oppfølging av varsling
om diskriminering på arbeidsplassen.
For å hensynta klima og miljø, skal Polaris Media aktivt
jobbe med å minske og hindre negativ påvirkning fra
virksomheten på ytre miljø der det er mulig, og oppfordre
kunder og leverandører til det samme. Dette innebærer å
ha et verdikjedefokus i arbeidet med miljø, og ta ansvar
for innkjøp og bruk av ressurser, materialer og produkter i
egen virksomhet.
De etiske retningslinjene styrer også konsernets arbeid for
å bekjempe alle former for korrupsjon. De ansatte skal
opptre i tråd med konsernets retningslinjer for å gi og
motta gaver, reiser og andre ytelser, og tydelig ta avstand
fra alle former for smøring og bestikkelser. For å sikre en
åpen bedriftskultur er det viktig at ledere på alle nivå i
konsernet snakker åpent om korrupsjon i egen
virksomhet, og har kunnskap til å veilede og bidra til å
fatte gode, lovlige avgjørelser i tvilstilfeller. Økonomi- og
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Årsberetning | Bærekraftsrapport | ESRS G1 | 85

| Årsrapport 2025 |

regnskapsenheten har et særskilt ansvar for å følge opp
og rapportere mistanker om korrupsjon.
Konsernets CFO er øverste forvalter av retningslinjene. I
tråd med Polaris Medias desentraliserte modell for
virksomhetsstyring, er hvert enkelt datterselskap i
konsernet selvstendig ansvarlig for at de etiske
retningslinjene etterleves. Det er den enkelte leders
ansvar å kontrollere at aktiviteter innenfor deres
ansvarsområde utføres i henhold til kravene som er angitt
i retningslinjene. Ledere har ansvar for å videreformidle
kravene og gi råd når det gjelder tolkning og anvendelse
av regelverket. Polaris Media har på konsernnivå ingen
formalisert policy for opplæring i forretningsskikk i
organisasjonen. Brudd på konsernets etiske retningslinjer
kan medføre disiplinærtiltak eller oppsigelse med/uten
øyeblikkelig virkning, og kan bli rapportert til relevante
myndigheter.
Varslingsrutiner og varslingskanaler
Det er etablert varslingskanaler og -rutiner både i Polaris
Media Norge og i Stampen Media, hvor alle ansatte kan
varsle internt eller eksternt om kritikkverdige forhold.
Varslingsrutinene beskriver hvem som kan varsle, hvilke
forhold det kan varsles om, hvordan varsling skal
gjennomføres og hvem det kan varsles til.
Varslingsrutinene beskriver også prosessen for oppfølging
av varsling og beskyttelse av varslere. Den som varsler er
beskyttet mot gjengjeldelse, regulert i arbeidsmiljøloven i
Norge og gjennom varslingsdirektivet i Sverige.
Utover rutinene for håndtering av rapporter fra varslere,
har ikke konsernet formaliserte prosedyrer for å
etterforske hendelser knyttet til forretningsskikk,
herunder korrupsjon og bestikkelser. Ved mistanke om
slike hendelser vil konsernet tilstrebe å iverksette
undersøkelser på en rask, uavhengig og objektiv måte.
Informasjon og opplæring om varslingsrutiner gis ved
onboarding av nyansatte, og rutinene er tilgjengelige i
personalhåndboken for ansatte i både Norge og Sverige.
Varslingsrutiner i Polaris Media Norge
I 2025 ble retningslinjer og rutiner for varsling i Polaris
Media Norge revidert og oppdatert, og det ble i tillegg
utarbeidet retningslinjer for ekstern varsling. Polaris
Media Norge er i prosess med anskaffelse av et nytt
varslingssystem for både intern og ekstern varsling, som
vil implementeres i 2026. Det er også til enhver tid mulig å
varsle om kritikkverdige forhold til offentlige
myndigheter, som for eksempel Arbeidstilsynet,
Datatilsynet og Likestillings- og diskrimineringsombudet. I
arbeidsmiljøundersøkelsen gjennomført i desember 2025
rapporterte 81% at de vet hvor de skal varsle om
kritikkverdige forhold.
Varslingsrutinene er tilgjengelig for ansatte i
personalhåndboken og i HRM-systemet, og inkluderer
informasjon om mottak, behandling og oppfølging av
varsling. Nytt digitalt varslingssystem vil bli den
foretrukne kanal for varsling. Varsel kan også skje til
nærmeste leder eller nærmeste leders leder,
verneombud, tillitsvalgte eller gjennom advokat, dersom
personen selv ikke ønsker å varsle arbeidsgiver direkte.
Varslerens identitet er en fortrolig opplysning for den
begrensede personkretsen som behandler saken.
Arbeidsgivers plikter ved mottak av et varsel er beskrevet
i arbeidsmiljølovgivningen. Den som mottar et varsel, skal
snarest mulig informere sin nærmeste overordnede, og
umiddelbart iverksette nærmere undersøkelser av saken
på en ansvarlig måte. Hvordan HR-funksjonen og ledelse
behandler mottatte varsel er beskrevet i en egen rutine
for saksbehandling av varslingssaker. Polaris Media plikter
å påse at den som har varslet har et fullt forsvarlig
arbeidsmiljø, herunder å sørge for tiltak som er egnet til å
forebygge gjengjeldelse. I tillegg får den ansatte og
eventuelt andre impliserte tilbud om bistand fra
bedriftshelsetjeneste og helseforsikring, ut ifra behov.
Det er også anledning til å varsle anonymt. Polaris Medias
virksomheter skal sørge for at varsel blir undersøkt innen
rimelig tid. Hvis varsling ikke gjøres anonymt vil varsleren
alltid få tilbakemelding så raskt som mulig om hvordan
saken er behandlet og hvilket utfall saken har fått, også
hvis det etter gjennomførte undersøkelser ikke er
avdekket kritikkverdige forhold.
Varslingsrutiner i Stampen Media
Stampen Media har en ekstern tjeneste for varsling som
er tilgjengelig via intranett og selskapets hjemmeside.
Varsel håndteres av en ekstern part, og rapporteres til HR.
Ved alvorlige varslinger utføres en utredning og basert på
denne iverksettes relevante tiltak i tråd med øvrig
retningslinjer for håndtering av varsling i konsernet. I
Stampen Media er det også mulig for eksterne
interessenter å benytte varslingskanalen for å varsle om
kritikkverdige forhold. Det er også mulig å sende inn
varslingen anonymt via den eksterne tjenesten.
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Årsberetning | Bærekraftsrapport | ESRS G1 | 86

| Årsrapport 2025 |

Datasikkerhet
Retningslinjer og tilnærming til datasikkerhet
Polaris Media skal være en troverdig digital partner, og
arbeidet med datasikkerhet har derfor høy prioritet i
konsernet. Det er allokert betydelige ressurser til dette,
både for å sikre etterlevelse av lover og retningslinjer,
samt legge grunnlaget for tillit blant brukere og
annonsører. Polaris Medias policyer og retningslinjer er
ikke utarbeidet spesifikt for å håndtere den vesentlige
risikoen tilknyttet datasikkerhet, men har vært en
integrert del av konsernets virksomhetsstyring i mange år
og er viktig for Polaris Medias tilnærming til temaet.
Et grunnleggende element i arbeidet er
datasikkerhetspolicyene i Polaris Media Norge og
Stampen Media, som sikrer nødvendig innføring i regler
og rutiner for håndtering av data og IT-utstyr i de
respektive virksomhetene. Policyene gjelder for alle i
Polaris Media som bruker eller er gitt tilgang til
konsernets IT-utstyr og data. Dette inkluderer ansatte,
underleverandører, innleide konsulenter og øvrige
partnere. Hovedformålet er å beskytte datasikkerheten,
omdømmet og merkevarene i Polaris Media, herunder
sikre gode rutiner for beskyttelse av kommunikasjonen
mellom mediehusenes journalister og deres kilder.
Policyene gir retningslinjer for data og datalagring,
brukerkontoer, brukerenheter, bruk av internett og VPN,
bruk av e-post og særlige hensyn som må tas ved
utenlandsreiser. Ethvert avvik eller unntak fra policyene
skal rapporteres til IT, og alle ansatte er oppfordret til å
rapportere alle svakheter rundt IT-sikkerheten. Det
overordnede ansvaret for at konsernet etterlever
datasikkerhetspolicyene i de respektive landene ligger hos
konsernets CTO (IT-direktør), med støtte fra CFO i
Stampen Media for den svenske virksomheten.
Tiltak
Polaris Media jobber kontinuerlig med å forbedre
konsernets datasikkerhet for å oppdage, identifisere og
respondere på trusler mot IT-systemer og
datasikkerheten. I dette arbeidet gjennomføres
risikovurderinger knyttet til datasikkerhet og vurdering av
om konsernet har tilstrekkelige tiltak på plass for å
håndtere truslene. Konsernledelsen og revisjonsutvalget
gjennomgår oppdaterte risikovurderinger og tiltak minst
en gang i året.
I 2025 har det vært fokus på å få på plass formelle
prosedyrer og maldokumenter gjennom ISMS
(Information Security Management System), et
styringssystem for informasjonssikkerhet bestående av
retningslinjer, prosedyrer, og kontroller som brukes for å
beskytte sensitiv informasjon. I tillegg har det i løpet av
det siste året blitt økt samarbeid mellom Norge og Sverige
innenfor dette temaet.
De siste årene har Polaris Media registrert en fremvekst
av nye angrepsflåter, blant annet som følge av økt bruk av
KI. Angrep som tidligere tok flere timer å gjennomføre,
kan nå utføres på sekunder. Dette krever en proaktiv
tilnærming til IT-sikkerhet, både organisatorisk og teknisk,
samt et kontinuerlig arbeid med å identifisere og
håndtere risiko. KI bidrar til en mer kompleks
trusselsituasjon, samtidig som det gir muligheter for
sterkere og mer avanserte forsvarsmetoder. Polaris Media
bruker blant annet KI i datasenteret for å sikre data på
lagringssystemer og beskytte e-post, og alle enheter som
benytter mobile nettverk er sikret mot de fleste
internettbaserte trusler, som phishing og skadelig
programvare.
I 2025 ble det gjennomført penetrasjonstester i Polaris
Media Norge, med formål om å avdekke svakheter og
sårbarheter i konsernets cyber-forsvar, samt vurdere
deteksjonsevne. For å få en tredjepartsvurdering av
Polaris Medias modenhetsnivå innenfor IT-sikkerhet,
engasjerer konsernet med noen års mellomrom eksterne
eksperter for å foreta en helsesjekk og
modenhetsvurdering av IT-sikkerheten. Slik ekstern
gjennomgang er planlagt i 2026.
Polaris Media Norge innførte i 2023 og 2024 nye systemer
for overvåking av hardware, software, databaser og
applikasjoner, noe som gjør at avvik oppdages raskt og
kan håndteres 24/7 av vaktlagene. I 2024 ble det i tillegg
etablert nye beredskapsplaner og rutiner for
hendelseshåndtering for fellesenheter og kritiske
fagsystemer, inkludert beredskapsteam, rollebeskrivelse,
rekkefølge på gjenoppretting og loggføring. Det er også
utarbeidet en gjenopprettelsesplan for alle kritiske
systemer. I 2025 har fokuset vært å få opp rutiner for
oppfølging og oppdatering av planer og systemer.
Stampen Media har tilsvarende sikkerhetssystemer som
varsler ved blant annet datalekkasjer eller uautorisert
tilgang til systemer eller IT-miljø, samt en etablert
respons- og beredskapsprosess med tydelig rolle- og
ansvarsfordeling ved databrud d.
Gjennomføringen av tiltakene krever ikke betydelige
driftsutgifter eller investeringsutgifter. Ressursene som er
avsatt til tiltakene er primært egne ansatte i
teknologiavdelingen. Tiltakene følges opp lokalt i de ulike
regionene.
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Årsberetning | Bærekraftsrapport | 87

| Årsrapport 2025 |

Vedlegg 1: ESRS-indeks
Tabellene presenterer alle opplysningskrav i ESRS 2 og de vesentlige temastandardene som har veiledet utarbeidelsen av
bærekraftsrapporten, og viser hvor informasjon relatert til de spesifikke opplysningskravene kan finnes.
Generell informasjon
ESRS 2 Generelle opplysninger

Opplysningskrav | Sidetall
BP-1 | Generelt grunnlag for utarbeiding av bærekraftsrapporten | 27
BP-2 | Opplysninger i forbindelse med særlige omstendigheter | 27
GOV-1 | Administrasjonens-, ledelses- og kontrollorganenes rolle | 32
GOV-2 | Opplysninger som gis til foretakets administrasjons-, ledelses- og kontrollorganer, og bærekraftsforhold som behandles av disse organene | 32
GOV-3 | Integrering av bærekraftsrelaterte resultater i insentivordninger | 32
GOV-4 | Erklæring om aktsomhetsvurdering | 34, 91
GOV-5 | Risikostyring og internkontroll med bærekraftsrapportering | 34
SBM-1 | Strategi, forretningsmodell og verdikjede | 27
SBM-2 | Interessenters interesser og synspunkter | 30
SBM-3 | Vesentlige påvirkninger, risikoer og muligheter, og deres samspill med strategi og forretningsmodell | 34
IRO-1 | Beskrivelse av prosessen for å fastsette og vurdere vesentlige påvirkninger, risikoer og muligheter | 35
IRO-2 | Opplysningskrav i ESRS som er omfattet av selskapets bærekraftsrapport | 87

Miljømessige forhold
ESRS E1 Klimaendringer

Opplysningskrav | Sidetall
E1.GOV-3 | Integrering av bærekraftsrelaterte resultater i insentivordninger | 32
E1-1 | Omstillingsplan for begrensning av klimaendringer | 40
E1.SBM-3 | Vesentlige påvirkninger, risikoer og muligheter og deres samspill med strategi og forretningsmodell | 39
E1.IRO-1 | Beskrivelse av prosessene for å identifisere og vurdere vesentlige klimarelaterte påvirkninger, risikoer og muligheter | 39
E1-2 | Policyer for begrensning av og tilpasning til klimaendringer | 40
E1-3 | Tiltak og ressurser i forbindelse med policyer for klimaendringer | 42
E1-4 | Mål knyttet til begrensning av og tilpasning til klimaendringer | 40
E1-5 | Energiforbruk og energimiks | 50
E1-6 | Brutto klimagassutslipp innenfor scope 1, 2, 3 og samlede klimagassutslipp | 47

ESRS E5 Ressursbruk og sirkulær økonomi

Opplysningskrav | Sidetall
E5.IRO-1 | Beskrivelse av prosessene for å identifisere og vurdere vesentlige påvirkninger, risikoer og muligheter knyttet til ressursbruk og sirkulær økonomi | 54
E5-1 | Policyer for ressursbruk og sirkulær økonomi | 54
E5-2 | Tiltak og ressurser i forbindelse med ressursbruk og sirkulær økonomi | 55
E5-3 | Mål knyttet til ressursbruk og sirkulær økonomi | 56
E5-4 | Inngående ressurser | 56

| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Årsberetning | Bærekraftsrapport | 88

| Årsrapport 2025 |

Sosiale forhold
ESRS S1 Egen arbeidsstyrke

Opplysningskrav | Sidetall
S1.SBM-3 | Vesentlige påvirkninger, risikoer og muligheter og deres samspill med strategi og forretningsmodell | 62
S1-1 | Policyer i forbindelse med egen arbeidsstyrke | 63
S1-2 | Rutiner for kontakt med egen arbeidsstyrke og arbeidstakerrepresentanter om påvirkninger | 64
S1-3 | Rutiner for å avhjelpe negative påvirkninger og kanaler der egen arbeidsstyrke kan gi uttrykk for bekymringer | 65
S1-4 | Tiltak knyttet til vesentlige påvirkninger på egen arbeidsstyrke og strategier for å håndtere vesentlige risikoer og utnytte vesentlige muligheter i forbindelse med egen arbeidsstyrke, og effektiviteten av disse tiltakene | 65
S1-5 | Mål for hvordan vesentlige negative påvirkninger skal håndteres, positive påvirkninger styrkes og vesentlige risikoer og muligheter håndteres | 68
S1-6 | Opplysninger om foretakets ansatte | 69
S1-9 | Mangfoldsindikatorer | 70
S1-14 | Måleindikatorer for arbeidsmiljø | 70
S1-15 | Måleindikatorer for balanse mellom arbeid og fritid | 70
S1-16 | Måleindikatorer for godtgjøring (lønnsforskjell og samlet godtgjøring) | 71
S1-17 | Hendelser, klager og alvorlige menneskerettighetsbrudd | 71

ESRS S2 Arbeidere i verdikjeden

Opplysningskrav | Sidetall
S2.SBM-3 | Vesentlige påvirkninger, risikoer og muligheter og deres samspill med strategi og forretningsmodell | 73
S2-1 | Policyer for arbeidere i verdikjeden | 73
S2-2 | Rutiner for kontakt med arbeidere i verdikjeden om påvirkninger | 74
S2-3 | Rutiner for å avhjelpe negative påvirkninger og kanaler der arbeidere i verdikjeden kan gi uttrykk for bekymringer | 74
S2-4 | Tiltak knyttet til vesentlige påvirkninger på arbeidere i verdikjeden og strategier for å håndtere vesentlige risikoer og utnytte vesentlige muligheter i forbindelse med arbeidere i verdikjeden, og effektiviteten av disse tiltakene | 73
S2-5 | Mål for hvordan vesentlige negative påvirkninger skal håndteres, positive påvirkninger styrkes og vesentlige risikoer og muligheter håndteres | 75

ESRS S4 Forbrukere og sluttbrukere

Opplysningskrav | Sidetall
S4.SBM-3 | Vesentlige påvirkninger, risikoer og muligheter og deres samspill med strategi og forretningsmodell | 77
S4-1 | Policyer for forbrukere og sluttbrukere | 78
S4-2 | Rutiner for kontakt med forbrukere og sluttbrukere om påvirkninger | 78
S4-3 | Rutiner for å avhjelpe negative påvirkninger og kanaler der forbrukere og sluttbrukere kan gi uttrykk for bekymringer | 78
S4-4 | Tiltak knyttet til vesentlige påvirkninger på forbrukere og sluttbrukere og strategier for å håndtere vesentlige risikoer og utnytte vesentlige muligheter i forbindelse med forbrukere og sluttbrukere, og effektiviteten av disse tiltakene | 80
S4-5 | Mål for hvordan vesentlige negative påvirkninger skal håndteres, positive påvirkninger styrkes og vesentlige risikoer og muligheter håndteres | 82

Styringsmessige forhold
ESRS G1 Forretningsskikk

Opplysningskrav | Sidetall
G1.GOV-1 | Rollen til administrasjons-, ledelses- og kontrollorganene | 32
G1-1 | Policyer for god forretningsskikk og bedriftskultur | 84

| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Årsberetning | Bærekraftsrapport | 89

| Årsrapport 2025 |

Vedlegg 2: Liste over datapunkter som kommer fra annen EU-lovgivning
Tabellen under gir en oversikt over alle datapunkt som stammer fra annen EU-lovgivning i henhold til ESRS 2 appendix B, og
inkluderer informasjon om hvor datapunktene kan finnes i rapporten, herunder hvilke som er vurdert som vesentlige og ikke.

Opplysningskrav (DR) | Data- punkt | Beskrivelse | SFDR | Pillar 3 | Benchmark regulering | EU Climate Law | Sidetall / Kommentar
ESRS 2 GOV-1 | 21 (d) | Kjønnsfordeling i styret | x | x | x |  | 32
ESRS 2 GOV-1 | 21 (e) | Prosentdel av styremedlemmer som er uavhengige |  |  | x |  | 32
ESRS 2 GOV-4 | 30 | Erklæring om aktsomhetsvurdering | x |  |  |  | 34, 91
ESRS 2 SBM-1 | 40 (d) i | Deltakelse i aktiviteter knyttet til fossilt brensel | x | x | x |  | Ikke vesentlig
ESRS 2 SBM-1 | 40 (d) ii | Deltakelse i aktiviteter knyttet til kjemisk produksjon | x |  | x |  | Ikke vesentlig
ESRS 2 SBM-1 | 40 (d) iii | Deltakelse i aktiviteter knyttet til kontroversielle våpen | x |  | x |  | Ikke vesentlig
ESRS 2 SBM-1 | 40 (d) iv | Deltakelse i aktiviteter knyttet til dyrking og produksjon av tobakk |  |  | x |  | Ikke vesentlig
ESRS E1-1 | 14 | Omstillingsplan for å oppnå klimanøytralitet innen 2050 |  |  |  | x | 40
ESRS E1-1 | 16 (g) | Foretak utelukket fra EU-referanseverdier for tilpasning til Parisavtalen |  | x | x |  | Ikke vesentlig
ESRS E1-4 | 34 | Mål for reduksjon av klimagassutslipp | x | x | x |  | 40
ESRS E1-5 | 38 | Energiforbruk fra fossile kilder oppdelt etter kilder (bare sektorer med høy klimapåvirkning) | x |  |  |  | 50
ESRS E1-5 | 37 | Energiforbruk og energimiks | x |  |  |  | 50
ESRS E1-5 | 40-43 | Energiintensitet i forbindelse med aktiviteter i sektorer med høy klimapåvirkning | x |  |  |  | 51
ESRS E1-6 | 44 | Brutto klimagassutslipp innenfor scope 1, 2, 3 og samlede klimagassutslipp | x | x | x |  | 47
ESRS E1-6 | 53-55 | Brutto utslippsintensitet for klimagassutslipp | x | x | x |  | 47
ESRS E1-7 | 56 | Fjerning av klimagasser og klimakvoter |  |  |  | x | Ikke vesentlig
ESRS E1-9 | 66 | Referanseporteføljens eksponering mot klimarelaterte fysiske risikoer |  |  | x |  | Ikke vesentlig
ESRS E1-9 | 66 (a); 66 (c) | Oppdeling av pengebeløp etter akutt og kronisk fysisk risiko; Plassering av vesentlige eiendeler som er utsatt for vesentlig fysisk risiko |  | x |  |  | Ikke vesentlig
ESRS E1-9 | 67 (c) | Oppdeling av den balanseførte verdien på dets faste eiendom etter energieffektivitetsklasser |  | x |  |  | Ikke vesentlig
ESRS E1-9 | 69 | Porteføljens grad av eksponering mot klimarelaterte muligheter |  |  | x |  | Ikke vesentlig
ESRS E2-4 | 28 | Mengden av hvert forurensende stoff som er oppført i vedlegg II til E-PRTR-forordningen (europeisk register over utslipp og overføring av forurensende stoffer), som slippes ut i luft, vann og jord | x |  |  |  | Ikke vesentlig
ESRS E3-1 | 9 | Vann og marine ressurser | x |  |  |  | Ikke vesentlig
ESRS E3-1 | 13 | Særskilt policy | x |  |  |  | Ikke vesentlig
ESRS E3-1 | 14 | Bærekraftige havområder | x |  |  |  | Ikke vesentlig
ESRS E3-4 | 28 (c) | Samlet mengde vann som gjenvinnes og brukes om igjen | x |  |  |  | Ikke vesentlig
ESRS E3-4 | 29 | Samlet vannforbruk i m 3 per nettoinntekt av egen virksomhet | x |  |  |  | Ikke vesentlig
ESRS 2- SBM 3 - E4 | 16 (a) i |  | x |  |  |  | Ikke vesentlig
ESRS 2- SBM 3 - E4 | 16 (b) |  | x |  |  |  | Ikke vesentlig
ESRS 2- SBM 3 - E4 | 16 (c) |  | x |  |  |  | Ikke vesentlig
ESRS E4-2 | 24 (b) | Bærekraftig areal-/landbrukspraksis eller -policy | x |  |  |  | Ikke vesentlig

| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Årsberetning | Bærekraftsrapport | 90

| Årsrapport 2025 |

ESRS E4-2 | 24 (c) | Bærekraftige metoder eller policyer for havområder | x |  |  |  | Ikke vesentlig
ESRS E4-2 | 24 (d) | Policyer for å håndtere avskoging | x |  |  |  | Ikke vesentlig
ESRS E5-5 | 37 (d) | Ikke-gjenvunnet avfall | x |  |  |  | Ikke vesentlig
ESRS E5-5 | 39 | Farlig avfall og radioaktivt avfall | x |  |  |  | Ikke vesentlig
ESRS 2- SBM3 - S1 | 14 (f) | Risiko for tilfeller av tvangsarbeid | x |  |  |  | Ikke vesentlig
ESRS 2- SBM3 - S1 | 14 (g) | Risiko for tilfeller av barnearbeid | x |  |  |  | Ikke vesentlig
ESRS S1-1 | 20 | Forpliktelser i forbindelse med menneskerettighetspolicy | x |  |  |  | 63
ESRS S1-1 | 21 | Policy for aktsomhetsvurdering i spørsmål som behandles i Den internasjonale arbeidsorganisasjons (ILO) grunnleggende konvensjoner 1–8 |  |  | x |  | 63
ESRS S1-1 | 22 | Prosesser og tiltak for å forebygge menneskehandel | x |  |  |  | 63
ESRS S1-1 | 23 | Retningslinjer for forebygging av arbeidsulykker eller et system for å håndtere slike | x |  |  |  | 63
ESRS S1-3 | 32 (c) | Klagebehandlingsordninger | x |  |  |  | 65
ESRS S1-14 | 88 (b) and (c) | Antall dødsfall og antall arbeidsrelaterte ulykker samt ulykkesfrekvens | x |  | x |  | 70
ESRS S1-14 | 88 (e) | Antall dager tapt på grunn av skader, ulykker, dødsfall eller sykdom | x |  |  |  | Ikke vesentlig
ESRS S1-16 | 97 (a) | Ujustert lønnsforskjell mellom kjønnene | x |  | x |  | 71
ESRS S1-16 | 97 (b) | Godtgjørelse til høyest betalt ansatt målt mot medianlønn i selskapet | x |  |  |  | 71
ESRS S1-17 | 103 (a) | Tilfeller av diskriminering | x |  |  |  | 71
ESRS S1-17 | 104 (a) | Manglende overholdelse av FNs veiledende prinsipper for næringsliv og menneskerettigheter og OECDs retningslinjer | x |  | x |  | 71
ESRS 2- SBM3 – S2 | 11 (b) | Vesentlig risiko for barnearbeid eller tvangsarbeid i verdikjeden | x |  |  |  | Ikke vesentlig
ESRS S2-1 | 17 | Forpliktelser i forbindelse med menneskerettighetspolicy | x |  |  |  | 73
ESRS S2-1 | 18 | Policyer for arbeidere i verdikjeden | x |  |  |  | 73
ESRS S2-1 | 19 | Manglende overholdelse av FNs veiledende prinsipper for næringsliv og menneskerettigheter og OECDs retningslinjer | x |  | x |  | 73
ESRS S2-1 | 19 | Policy for aktsomhetsvurdering i spørsmål som behandles i Den internasjonale arbeidsorganisasjons (ILO) grunnleggende konvensjoner 1–8 |  |  | x |  | 73
ESRS S2-4 | 36 | Menneskerettighetsspørsmål og hendelser knyttet til oppstrøms og nedstrøms verdikjede | x |  |  |  | 73
ESRS S3-1 | 16 | Forpliktelser i forbindelse med menneskerettighetspolicy | x |  |  |  | Ikke vesentlig
ESRS S3-1 | 17 | Manglende overholdelse av FNs veiledende prinsipper for næringsliv og menneskerettigheter, ILOs prinsipper eller OECDs retningslinjer | x |  | x |  | Ikke vesentlig
ESRS S3-4 | 36 | Menneskerettighetsspørsmål og -hendelser | x |  |  |  | Ikke vesentlig
ESRS S4-1 | 16 | Policyer for forbrukere og sluttbrukere | x |  |  |  | 78
ESRS S4-1 | 17 | Manglende overholdelse av FNs veiledende prinsipper for næringsliv og menneskerettigheter og OECDs retningslinjer | x |  | x |  | 78
ESRS S4-4 | 35 | Menneskerettighetsspørsmål og -hendelser | x |  |  |  | 78
ESRS G1-1 | §10 (b) | FNs konvensjon mot korrupsjon | x |  |  |  | Ikke vesentlig
ESRS G1-1 | §10 (d) | Beskyttelse av varslere | x |  |  |  | Ikke vesentlig

| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Årsberetning | Bærekraftsrapport | 91

| Årsrapport 2025 |

ESRS G1-4 | §24 (a) | Bøter for brudd på lover om bekjempelse av korrupsjon og bestikkelser | x |  | x |  | Ikke vesentlig
ESRS G1-4 | §24 (b) | Standarder om bekjempelse av korrupsjon og bestikkelser | x |  |  |  | Ikke vesentlig

Vedlegg 3: Erklæring om aktsomhetsvurdering

Sentrale elementer i aktsomhetsvurderingen | Sidetall i bærekraftsrapporten
a) Innarbeiding av aktsomhetsvurdering i styring, strategi og forretningsmodell | 32, 34
b) Samarbeid med berørte interessenter i alle viktige trinn i aktsomhetsvurderingen | 30, 32, 35, 40, 54, 63, 73, 78, 84
c) Identifisering og vurdering av negative påvirkninger | 34, 35, 39, 62, 73, 77
d) Iverksetting av tiltak for å håndtere disse negative påvirkningene | 42, 55, 65, 73, 80, 86
e) Oppfølging av denne innsatsens effektivitet og kommunikasjon | 40, 47, 50, 56, 68, 69, 75, 82

| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Årsberetning | Bærekraftsrapport | 92

| Årsrapport 2025 |

Vedlegg 4: Begrepsoversikt
Se oversikt over sentrale begreper og akronymer benyttet i bærekraftsrapporten under.

Aktsomhetsvurdering | BIO
En grundig vurdering eller prosess for å evaluere risiko og muligheter | Biodiversity and Ecosystems – ESRS-klassifisering for naturmangfold
Biogene utslipp | BP
Utslipp fra biologisk materiale, dvs. organisk karbon som inngår i det naturlige karbonkretsløpet | Basis for Preparation – Generelle opplysninger om rapporteringsgrunnlag
CCA | CCM
Climate Change Adaptation – ESRS-klassifisering for klimatilpasning | Climate Change Mitigation – ESRS-klassifisering for utslippskutt
CE | CRDF
Circular Economy – ESRS-klassifisering for sirkulær økonomi | Carbon Removal Certification Framework – EU-rammeverk for verifisering av karbonfjerning
CSRD | DEFRA
Corporate Sustainability Reporting Directive – EUs bærekraftsdirektiv | Department for Environment, Food & Rural Affairs
DMA | DNSH
Dobbel vesentlighetsanalyse – Metode for å vurdere både påvirkning på miljø/samfunn og finansiell betydning for selskapet | Do No Significant Harm - Grunnprinsipp i EUs bærekraftsrammeverk som skal forhindre at bærekraftstiltak gir negative bivirkninger
EFRAG | ESG
European Financial Reporting Advisory Group | Environmental, Social and Governance – Samlebetegnelse for bærekraftsområder
ESRS | EUs taksonomi
European Sustainability Reporting Standards – EUs standarder for bærekraftsrapportering | Klassifiseringssystem for bærekraftige økonomiske aktiviteter
FSC | GDPR
Forest Stewardship Council – Global standard for bærekraftig skogforvaltning | General Data Protection Regulation - EUs personvernforordning
GHG | GOV
Greenhouse Gas – Drivhusgass | Governance – Rapporteringskategori i ESRS
ILO | IPCC
International Labour Organization – FNs arbeidsorganisasjon | Intergovernmental Panel on Climate Change – FNs klimapanel
IRO | LCA
Impact, Risks and Opportunities | Life Cycle Assessment – Livsløpsanalyse, en metode for å vurdere miljøpåvirkning fra produkter og tjenester
Nedstrøm | Oppstrøm
Aktiviteter eller prosesser i kunde- og forbrukerledd | Aktiviteter eller prosesser som foregår før hovedproduksjonen i verdikjeden

| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Årsberetning | Bærekraftsrapport | 93

| Årsrapport 2025 |

PEFC | PPC
Programme for the Endorsement of Forest Certification – Internasjonal sertifiseringsordning for bærekraftig skogbruk | Pollution Prevention and Control – ESRS-klassifisering for forurensning
SBM | SBTi
Strategy, Business Model and Value Chain – Rapporteringskategori i ESRS | Science Based Targets initiative – Global standard for vitenskapsbaserte klimamål
Scope 1 | Scope 2
Direkte utslipp fra egen virksomhet | Indirekte utslipp fra innkjøpte energivarer
Scope 3 | Sirkulærøkonomi
Andre indirekte utslipp i verdikjeden | Økonomisk modell der ressurser gjenbrukes og avfall minimeres
SSP | tCO₂e
Shared Socioeconomic Pathways - Klimascenarier definert av FNs klimapanel (IPCC) som beskriver forventede samfunnsøkonomiske endringer | Tonn CO₂-ekvivalenter – Enhet for måling av klimagassutslipp
UNGP | Utslippsintensitet
UN Guiding Principles on Business and Human Rights – FNs veiledende prinsipper for næringsliv og menneskerettigheter | Mengde utslipp per enhet aktivitet, produksjon eller økonomisk verdi
WTR | Åpenhetsloven
Water and Marine Resources – ESRS-klassifisering for vannforvaltning | Lov om virksomheters åpenhet og arbeid med grunnleggende menneskerettigheter og anstendige arbeidsforhold

| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Årsberetning | 94

| Årsrapport 2025 |

Erklæring fra styre og konsernsjef
Vi bekrefter at årsregnskapet for perioden 1. januar til 31.
desember 2025, etter vår beste overbevisning, er
utarbeidet i samsvar med IFRS som fastsatt av EU, med
krav til tilleggsopplysninger som følger av
regnskapsloven, og at opplysningene i regnskapet gir et
rettvisende bilde av foretakets og konsernets eiendeler,
gjeld, finansielle stilling og resultat som helhet.
Vi bekrefter videre at årsberetningen gir en rettvisende
oversikt over utviklingen, resultatet og stillingen til
foretaket og konsernet, sammen med en beskrivelse av de
mest sentrale risiko- og usikkerhetsfaktorer foretaket står
overfor.
Vi bekrefter etter vår beste overbevisning at den
konsoliderte bærekraftsrapporten for 2025, som del av
styrets årsberetning, er utarbeidet i samsvar med og
oppfyller informasjonskravene i den norske
regnskapsloven, Corporate Sustainability Reporting
Directive (CSRD), European Sustainability Reporting
Standards (ESRS) og EU-taksonomi (artikkel 8 i EU-
forordning 2020/852).

| Trondheim, 9. april 2026 |
(Sign.) Trond Berger Styrets leder | (Sign.) Stefan Persson Styrets nestleder | (Sign.) Stig Eide Sivertsen Styremedlem | (Sign.) Gard Steiro Styremedlem
(Sign.) Bente Sollid Styremedlem | (Sign.) Annette Björkman Styremedlem | (Sign.) Thale S. Kuvås Solberg Styremedlem | (Sign.) Lajla Ellingsen Styremedlem
(Sign.) Steinar Vindsland Styremedlem | (Sign.) Monika Vartdal Giske Styremedlem | (Sign.) Per Axel Koch Konsernsjef |

| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Årsberetning | 95
Uavhengig bærekraftsrevisors attestasjonsuttalelse
Uavhengig bærekraftsrevisors attestasjonsuttalelse
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Årsberetning | 96
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Årsberetning | 97
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Årsberetning | 98
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Redegjørelse om foretaksstyring | 99
2025
Redegjørelse om
foretaksstyring
1 Norsk utvalg for eierstyring og selskapsledelse
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Redegjørelse om foretaksstyring | 100

| Årsrapport 2025 |

Redegjørelse om foretaksstyring
Polaris Media følger den til enhver tid gjeldende norske
anbefaling for eierstyring og selskapsledelse utgitt av
NUES 1, og regnskap sloven § 2-9. A nbefalingen er
tilgjengelig på www.nues.no. I denne redegjørelsen
beskrives hovedtrekkene i Polaris Medias prinsipper med
hensyn til de 15 punktene i anbefalingen. Redegjørelsen
er avgitt av styret i Polaris Media ASA. Konsernet har
ingen vesentlige avvik fra anbefalingen til NUES.
1. Eierstyring og selskapsledelse
Styret i Polaris Media har et aktivt forhold til god
eierstyring og selskapsledelse. Virksomhetsstyringen skal
bidra til å gi tillit til konsernet, godt omdømme og
bærekraftig verdiskaping over tid.
Polaris Media ASAs eierstyring og selskapsledelse bygger
på konsernets publisistiske tradisjon og verdigrunnlag,
som innebærer at kravet til redaksjonell frihet,
uavhengighet og integritet skal være retningsgivende for
alle mediehus i konsernet. Polaris Media skal
kjennetegnes av høy etisk standard, og prinsippene for
eierstyring og selskapsledelse skal være i samsvar med
beste praksis i norsk og internasjonalt næringsliv.
Sentralt i styringen og ledelsen av konsernet er den
redaksjonelle plattformen som er nedfelt i Polaris Media
ASAs vedtekter § 3. Selskapet har i vedtektenes § 9
fastsatt at en egen redaksjonell stiftelse skal påse at den
publisistiske plattformen ivaretas.
2. Virksomheten
Polaris Medias vedtektsfestede formål er å drive
mediehus, informasjons- og forlagsvirksomhet,
trykkeridrift og annen beslektet næringsvirksomhet.
Samfunnsoppdraget er å drive publisistisk virksomhet
innenfor rammene av Redaktørplakaten og Vær Varsom-
plakaten, en virksomhet som styrker ytringsfriheten og
demokratiet. Dette skal gjøres innenfor en kommersiell,
lønnsom og bærekraftig ramme, noe som også er med på
å styrke det kontinuerlige arbeidet med å oppfylle
samfunnsoppdraget.
I formålsparagrafen heter det også at selskapet kan, for å
realisere formålet, foreta investeringer, herunder i andre
selskaper, samt eiendommer.
Styret i Polaris Media ASA er ansvarlig for å definere mål,
strategier og risikoprofil for virksomheten. Styret
behandler konsernets strategi løpende, og på årlig basis
avholdes det en strategisamling hvor styret evaluerer
virksomhetens mål, strategier og risikoprofil.
Konsernet vedtok i 2022 en bærekraftstrategi for å i
større grad integrere hensynet til bærekraft i
virksomhetens mål, forretningsstrategi og risikoprofil.
Ytterligere infor masjon om bærekraft i Polaris Media er
gitt i bærekraftsrapporten i årsberetningen.
Konsernets strategi, mål og risikostyring er nærmere
beskrevet i årsrapporten under styrets beretning.
Risikostyring og intern kontroll er videre utdypet i 10.
Risikostyring og intern kontroll i denne redegjørelsen.
3. Selskapskapital og utbytte
Selskapskapital
Styret påser at selskapet har en kapitalstruktur som er
tilpasset selskapets mål, strategier og risikoprofil.
Konsernets egenkapital per 31. desember 2025 var på
M NOK 2 064. Egenkapitalandelen var på 52%.
Kapitalstrukturen er etter styrets vurdering god, og
tilpasset selskapets mål, strategier og risikoprofil.
Utbyttepolitikk
Selskapet har som mål å gi aksjonærene en attraktiv
løpende avkastning over tid gjennom utbytte, samtidig
som selskapet sikres et finansielt handlingsrom til å støtte
konsernets utvikling og strategiske prioriteringer.
Utbyttenivå og kapitalallokering vurderes løpende av
styret og ledelsen basert på konsernets åresultater,
finansielle stilling og strategiske planer. For regnskapsåret
2024 ble det utbetalt et ordinært utbytte på NOK 2,00 og
et tilleggsutbytte på NOK 20,40 per aksje. For
regnskapsåret 2025 har styret foreslått et ordinært
utbytte på NOK 3,30 per aksje.
Erverv av egne aksjer
Styret i Polaris Media ASA har fullmakt til erverv av
selskapets egne aksjer i en eller flere omganger opp til
samlet pålydende verdi på NOK 4 900 971, tilsvarende
10% av selskapets aksjekapital, til aksjekjøpsprogram for
ansatte i konsernet. Fullmakten omfatter også erverv av
avtalepant i egne aksjer. Laveste og høyeste kjøpesum
som kan betales for aksjene som kan erverves i henhold til
fullmakten, er henholdsvis NOK 1 og NOK 150 per aksje.
Styret står for øvrig fritt med hensyn til på hvilken måte
erverv og avhendelse av egne aksjer skal skje. Fullmakten
gjelder frem til selskapets ordinære generalforsamling i
2026, likevel slik at den senest skal opphøre 30. juni 2026.
Styret benyttet seg av denne fullmakten 12. mars 2025
ved kjøp av 200 000 aksjer til en kurs på NOK 85,00 per
aksje i forbindelse med selskapets aksjekjøpsprogram for
ansatte i konsernet. Selskapet eide 134 713 egne aksjer
per 31. desember 2025, etter salg av 87 723 aksjer
gjennom selskapets aksjekjøpsprogram.
Kapitalforhøyelse
Styret har fullmakt til å forhøye aksjekapitalen ved
utstedelse av nye aksjer i en eller flere omganger med
inntil NOK 980 195 ved utstedelse av inntil 980 195 nye
aksjer pålydende NOK 1,00. Det er kun ansatte i konsernet
som skal gis adgang til å tegne de nye aksjene. Fullmakten
gjelder frem til selskapets ordinære gene ralforsamling i
2026, likevel slik at den senest skal opphøre 30. juni 2026.
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Redegjørelse om foretaksstyring | 101

| Årsrapport 2025 |

Styret har i tillegg fullmakt til å forhøye aksjekapitalen i
selskapet ved utstedelse av nye aksjer i en eller flere
omganger opp til en samlet pålydende verdi på NOK 2 450
486, som utgjør 5% av selskapets aksjekapital, i
forbindelse med oppkjøp av virksomhet. Fullmakten
gjelder frem til selskapets ordinære generalforsamling i
2026, likevel slik at den senest skal opphøre 30. juni 2026.
4. Likebehandling av aksjeeiere og transaksjoner
med nærstående
Likebehandling av aksjeeiere er et kjerneprinsipp i Polaris
Medias styring og ledelse. Polaris Media ASA har kun én
aksjeklasse med like rettigheter knyttet til hver aksje.
Vedtektene inneholder ingen begrensninger i
stemmeretten, og alle aksjer har de samme rettighetene.
Hver aksje har pålydende verdi på NOK 1,00.
Eneste unntak fra ordinære lovbestemmelser, er at
endring av v edtektenes bestemmelse om redaksjonell
p lattform krever minst 3/4 flertall, så vel av avgitte
stemmer som av den aksjekapital som er representert på
generalforsamlingen. I tillegg har den Redaksjonelle
Stiftelsen vetorett ved endring av redaksjonell plattform.
Det særlig kvalifiserte flertall for beslutning om endring av
vedtektenes bestemmelse om redaksjonell plattform, er
begrunnet i Polaris Media ASAs publisistiske ansvar og
samfunnsrolle som mediekonsern. Det er også med på å
sikre de enkelte publikasjonenes uavhengighet og
integritet.
Selskapet har historisk hatt få transaksjoner i egne aksjer,
men har de senere år kjøpt egne aksjer for å tilrettelegge
for salg av aksjer til egne ansatte i tråd med vedtatt
aksjespareprogram. Selskapets policy er at transaksjoner i
egne aksjer skal skje over børs gjennom uavhengig
mellommann.
Styrets medlemmer er av generalforsamlingen pålagt å
kjøpe aksjer i selskapet for et beløp tilsvarende ett års
styrehonorar (målt ved kostpris på aksjekjøpet, uavhengig
av etterfølgende verdiendring på aksjene). Inntil de
aktuelle styremedlemmene oppfyller minimumskravet, er
de forpliktet til å kjøpe aksjer for 20% av årlig utbetalt
styrehonorar. Kravet gjelder kun for aksjonærvalgte
medlemmer av styret som er uavhengige av selskapets
hovedaksjeeiere.
Oversikt over aksjer eid av styremedlemmer og
konsernledelsen finnes i Note 8 Lønn og godtgjørelser i
årsregnskapet. Selskapet har ingen opsjonsavtaler, og det
er heller ikke inngått noen andre former for
gjenkjøpsavtaler eller lignende vedrørende selskapets
aksjer med noen part.
Ytterligere informasjon om aksjonærforhold er gitt i Note
25 Aksjonærforhold i årsregnskapet.
5. Aksjer og omsettelighet
Selskapets aksjer er fritt omsettelige, og aksjene er notert
på Euronext Oslo Børs. Det er ikke vedtektsfestet noen
form for omsetnings- eller stemmebegrensninger.
6. Generalforsamling
Ordinær generalforsamling avholdes innen utgangen av
mai måned hvert år. Alle aksjonærer med kjent adresse
får skriftlig innkalling til generalforsamling minst 21 dager
før foreslått dato for generalforsamling. Innkalling med
saksdokumenter er tilgjengelig på www.polarismedia.no
minst 21 dager før generalforsamlingen. For ytterligere
informasjon om ordinær generalforsamling henvises til
vedtektene § 9.
Styreleder åpner generalforsamlingen og avklarer
eventuelle spørsmål om stemmerett. Møteledelse er ikke
vedtektsfestet da generalforsamlingen selv velger
møteleder. Styret kan etter vedtektene bestemme at
aksjonærene kan avgi sin stemme ved bruk av elektronisk
kommunikasjon.
Styrets leder, konsernsjefen, samt leder av valgkomiteen
er til stede i generalforsamlingen for å redegjøre og
besvare eventuelle spørsmål som blir stilt. Øvrige
styremedlemmer og medlemmer av administrasjonen
møter etter behov. Revisor møter i generalforsamlingen
når de saker som skal behandles er av en slik art at dette
anses nødvendig.
Protokoll fra generalforsamling publiseres på selskapets
nettside og Euronext Oslo Børs. Generalforsamling
avholdes med mulighet for digital deltakelse.
7. Valgkomité
Valgkomiteen i Polaris Media ASA er vedtektsfestet og
består av fire medlemmer valgt av generalforsamlingen
for ett år av gangen. Det er fastsatt egne retningslinjer for
valgkomiteens arbeid. Valgkomiteen har en egen side på
selskapets nettside www.polarismedia.no.
8. Styret, sammensetning og uavhengighet
Styrets sammensetning er regulert i selskapets vedtekter
§ 7. Polaris Media har ikke bedriftsforsamling.
Styret er sammensatt for å ivareta aksjonærfellesskapets
interesser og selskapets behov for kompetanse, kapasitet
og mangfold. Styret i Polaris Media ASA skal bestå av
10-11 personer med stemmerett, hvorav 3 er
representanter for de ansatte. Styrets 7-8 aksjonærvalgte
medlemmer velges av generalforsamlingen etter forslag
fra valgkomitéen.
Valg av ansattrepresentanter til styret ble gjennomført i
2024. De nyvalgte ansattrepresentantene tiltrådte styret
etter ordinær generalforsamling 7. mai 2024, og sitter i en
toårsperiode.
Generalforsamlingen velger aksjonærvalgte medlemmer
til styret, herunder styrets leder og nestleder.
Ingen fra den daglige ledelse er medlem av styret.
Samtlige av de aksjonærvalgte styremedlemmene er
uavhengige av ledende ansatte. Styret består av både
uavhengige styremedlemmer og medlemmer som
representerer større eiere i selskapet. Det fremgår av
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Redegjørelse om foretaksstyring | 102

| Årsrapport 2025 |

årsrapporten og presentasjonen av styrets medlemmer
hvilke styremedlemmer som er uavhengige av
hovedaksjeeierene. Styrets sammensetning anses å
tilfredsstille kravene til uavhengighet som følger av
anbefalingen.
Selskapet er underlagt kravene til kjønnsandel i styret og
ivaretar dette. Totalt er det fem kvinner i styret, hvorav
tre er aksjonærvalgte. Aksjonærvalgte styremedlemmer
velges for en periode på ett år, jf. vedtektene § 7.
Presentasjon av styremedlemmene og deres kompetanse
framgår av egen oversikt i årsrapporten. Det er også en
nærmere presentasjon av styremedlemmene på
www.polarismedia.no.
9. Styrets arbeid
Styret i Polaris Media ASA har den overordnede
myndighet og ansvar for forvaltningen av konsernet. Det
avholdes minimum åtte styremøter i året, inkludert en
årlig strategisamling. I 2025 ble det avhold t ti styremøter.
Det er fastsatt en styreinstruks for selskapet, som blant
annet regulerer styrets arbeidsform og saksbehandling,
arbeidsplan og fullmakter mellom styret og konsernsjef. I
henhold til styreinstruksen skal som et minimum følgende
saker styrebehandles:
▪ Statusrapporter (internregnskap, likviditet,
måloppnåelse (KPI-er), viktigste inntektsdrivere,
strategiske prosjekter)
▪ Konsernbudsjett
▪ Konsernstrategi
▪ Policydokumenter
▪ Kvartalsrapporter
▪ Årsregnskap og årsberetning, herunder
bærekraftsrapportering
▪ Finansiell struktur
▪ Investorrelasjoner, herunder aksjonærpolicy
▪ Investeringsbeslutninger av strategisk art og/eller over
MNOK 15
▪ Overordnet produktutvikling
▪ Overordnet utvikling av menneskelige ressurser
▪ Større strukturelle initiativ
▪ Rammebetingelser pensjonsordninger
▪ Oppfølging av pensjonsordningene
▪ Konsernets internkontrollsystemer
▪ Styret skal minst én gang per år ha møte med
selskapets revisor uten at administrasjonen deltar
▪ Saker som etter lov eller forskrifter skal behandles av
styret
Kun styrets leder uttaler seg utad på vegne av styret.
Konsernsjefen, eller den konsernsjefen bemyndiger,
uttaler seg utad om selskapets virksomhet og anliggender.
I styreinstruksen er det fastsatt prosedyrer for
styreprotokoll og for styrets beslutningsdyktighet. Det er
også fastsatt prosedyrer for håndtering av tilfeller der
styremedlemmer eller konsernsjef er inhabil. Videre er
det fastsatt at styret skal behandle transaksjoner og
avtaler med nærstående der allmennaksjeloven krever
dette. Utover dette er det fastsatt i instruksen at styret
skal behandle transaksjoner og avtaler mellom selskapet
og tredjepart, der et styremedlem eller konsernsjefen må
antas å ha en særlig interesse.
Styret ansetter selskapets konsernsjef og fastsetter
dennes instruks.
Styret gjennomfører en årlig evaluering av sitt arbeid, sin
kompetanse og arbeidsform. Resultatene fra
styreevalueringen gjøres tilgjengelig for valgkomiteen til
bruk i komiteens arbeid med kandidater til styret.
Styret har opprettet følgende underutvalg:
Revisjonsutvalg
Revisjonsutvalget er et saksforberedende og rådgivende
arbeidsutvalg for styret, herunder skal revisjonsutvalget
bistå styret i utøvelsen av dets ansvar for regnskaps- og
bærekraftsrapportering, intern kontroll og risikostyring.
Det er fastsatt retningslinjer for revisjonsutvalgets arbeid
og mandat i egen instruks vedtatt av styret. Instruksen
ivaretar bestemmelsene i allmennaksjeloven §§ 6-42 og
6-43 o m revisjonsutvalgets sammensetning og oppgaver.
Revisjonsutvalget skal møtes minst fire ganger i året, og
ellers når utvalgets leder krever det. Det er kun utvalgets
medlemmer som har rett til å delta på utvalgets møter.
Andre personer, som f.eks. ledende ansatte, selskapets
eksterne revisor og eksterne rådgivere, skal imidlertid
delta når utvalget finner dette hensiktsmessig. Utvalgets
møter protokollføres og gjøres tilgjengelig for selskapets
styre.
R evisjonsutvalget består av tre medlemmer. Alle tre er
også faste medlemmer av styret. I 2025 ble det avholdt
åtte møter i revisjonsutvalget.
Kompensasjonskomité
Kompensasjonskomiteen forvalter godtgjørelsesordninger
som gjelder for konsernsjefen og den øvrige
konsernledelsen på vegne av konsernstyret.
Kompensasjonskomiteen skal være et saksforberedende
organ for konsernstyret og bidra til grundig behandling av
saker som gjelder utforming og praktisering av
retningslinjer og rammer for konsernets
godtgjørelsespolitikk. Komiteen skal legge frem forslag til
godtgjørelse for konsernsjefen for beslutning i
konsernstyret. Forslaget skal være i samsvar med styrets
retningslinjer om fastsettelse av lønn og annen
godtgjørelse til ledende ansatte etter allmennaksjeloven §
6-16 a. Kom iteen skal utarbeide forslag til eventuelle
endringer i retningslinjene. Kompensasjonskomiteen
fastsetter godtgjørelse til den øvrige konsernledelse i
samråd med konsernsjef.
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Redegjørelse om foretaksstyring | 103

| Årsrapport 2025 |

Komiteen har i tillegg et utvidet HR-mandat, herunder
oppfølging av etterfølgerplanlegging («succession
planning») for ledende stillinger i konsernet.
Komiteen består av fire medlemmer. Alle fire er også faste
medlemmer av styret, hvorav den ene er ansattvalgt
styremedlem. I 2025 ble det avholdt to møter i
kompensasjonskomiteen.
10. Risikostyring og intern kontroll
Polaris Media ASA skal forvalte sine eierinteresser i
samsvar med vedtektene og gjeldende lovverk.
Risikostyring og gode kontrollsystemer er sentralt for å
oppnå dette. Styret har et aktivt forhold til risikostyring og
internkontroll, og dette er en integrert del av styrets
planmessige arbeid. Hovedformålet er at risikostyring og
intern kontroll skal gi god sikkerhet for måloppnåelse med
følgende virkemidler:
▪ Målrettet, effektiv og hensiktsmessig drift
▪ Pålitelig intern og ekstern rapportering
▪ Overholdelse av lover og regler, samt interne
retningslinjer
Styret gjennomgår årlig konsernets viktigste
risikoområder og den interne kontrollen. Styret får i tillegg
en årlig rapport fra administrasjonen og revisor om
risikosituasjonen i konsernet. Ansvarsdelingen mellom
styret og administrasjonen er som følger:
Styrets ansvar:
▪ Styret har det overordnede ansvar for at Polaris Media
har etablert hensiktsmessige og effektive prosesser for
risikostyring og internkontroll i henhold til anerkjente
rammeverk.
▪ Styret skal sørge for at nevnte prosesser blir
tilfredsstillende etablert, gjennomført og fulgt opp,
blant annet gjennom behandling av rapporter
utarbeidet av revisor og administrasjonen, som
oversendes styret etter forutgående behandling i
revisjonsutvalget.
▪ Styret skal påse at risikostyring og internkontroll
integreres i konsernets strategi- og
forretningsprosesser.
Konsernsjefens ansvar:
▪ Skal sørge for at Polaris Medias risikostyring og
internkontroll blir gjennomført, dokumentert,
overvåket og fulgt opp på en forsvarlig måte.
Konsernsjefen skal fastsette instrukser og retningslinjer
for hvordan konsernets risikostyring og internkontroll
skal gjennomføres i praksis, samt etablere
hensiktsmessige kontrollprosesser og funksjoner.
Konsernets operative kontrollfunksjoner ivaretas i
hovedsak på tre nivåer i organisasjonen: Konsernledelsen,
sentral økonomi- og finansfunksjon i konsernet, og lokal
ledelse/økonomifunksjon.
Styret mener konsernet har god intern kontroll og
hensiktsmessige systemer for risikostyring som er
tilpasset selskapets art og virksomhet. Redegjørelse for de
sentrale elementene i utøvelsen av den operative
internkontrollen i konsernet følger nedenfor.
Revisjonsutvalget
Styret har nedsatt et revisjonsutvalg som består av tre
fast møtende aksjonærvalgte styremedlemmer.
I tråd med allmennaksjelove n § 6-43 og instruks fastsatt
av styret har revisjonsutvalget i Polaris Media følgende
oppgaver:
▪ Informere styret om resultatet av den lovfestede
revisjonen og attestasjonen av pliktig
bærekraftsrapportering, og forklare hvordan revisjonen
og attestasjonen bidro til regnskapsrapportering og
bærekraftsrapportering med integritet og
revisjonsutvalgets rolle i den prosessen,
▪ forberede styrets oppfølging av
regnskapsrapporteringsprosessen og prosessen for
bærekraftsrapporteringen, inkludert den digitale
rapporteringsprosessen og prosessen for å identifisere
informasjonen som er rapportert i henhold til
standardene for bærekraftsrapportering, og komme
med anbefalinger eller forslag for å sikre dens
integritet,
▪ for så vidt gjelder selskapets regnskapsrapportering og
bærekraftsrapportering, overvåke systemene for
internkontroll og risikostyring uten at det bryter med
revisjonsutvalgets uavhengige rolle,
▪ ha løpende kontakt med selskapets valgte revisor om
revisjonen av årsregnskapet og attestasjonen av
bærekraftsrapporteringen, herunder særlig overvåke
revisjonsutførelsen i lys av forhold Finanstilsynet har
påpekt i henhold til revisjonsforordningen artikkel 26
nr. 6,
▪ vurdere og overvåke revisors uavhengighet etter
revisorloven og revisjonsforordningen, særlig at
tjenester er levert i samsvar med revisjonsforordningen
artikkel 5 og revisorloven § 12-4 a,
▪ vurdere revisors bekreftelse av uavhengighet og
gjennomføre drøfting, som angitt i
revisjonsforordningen artikkel 6 nr. 2,
▪ Ha ansvaret for å forberede selskapets valg av revisor
og gi sin anbefaling i samsvar med
revisjonsforordningen artikkel 16.
Revisjonsutvalget har minimum møte i forkant av hver
delårsrapportering der rapporter og analyser gjennomgås.
Selskapets CFO forbereder sakspapirer til, og deltar i,
disse møtene. I tillegg møter revisor. Utvalget har en årlig
tematisk møteplan der områder det kan være knyttet
risiko til, blir belyst spesielt. Dette gjelder for eksempel
gjennomgang av nedskrivningstester, konsekvenser av
endring i regnskapsstandarder og øvrige relevante
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Redegjørelse om foretaksstyring | 104

| Årsrapport 2025 |

regulatoriske endringer, IT-sikkerhet, personvern,
fullmaktsstrukturer, risikovurderinger mv.
Internkontrollen og systemene omfatter også IT-sikkerhet
samt selskapets verdigrunnlag og retningslinjer for etikk
og samfunnsansvar.
Regnskapsrapportering og finansiell styring
CFO i Polaris Media har det overordnede ansvaret for
konsernets finans- og økonomifunksjon.
Polaris Media offentliggjør fire delårsrapporter i tillegg til
årsrapport. Regnskapene skal tilfredsstille kravene i lover
og forskrifter og skal avlegges i henhold til vedtatte
regnskapsprinsipper, dvs. IFRS. Tidsfrister for
offentliggjøring fastsettes av styret.
Det er utarbeidet en overordnet beskrivelse av prosesser
og felles regnskapsmanual for konsernets selskaper, som
er styrende for rapporteringen.
Den interne kontrollen bygger på prinsippet om
arbeidsdeling, og er godt dokumentert.
Det er etablert fullmaktstrukturer, avstemminger og
ledelsesgjennomganger som skal sikre pålitelige
regnskaper og redusere risikoen for feil og misligheter.
Det gjøres en årlig evaluering av risiko og kontroller i
regnskapsrapporteringsprosessen, og hvorvidt det er
behov for tiltak. Denne evalueringen fremlegges for
revisjonsutvalget.
Internt konsernregnskap og nøkkeltallsanalyse utarbeides
månedlig og rapporteres med kommentarer og
forklaringer på avvik mot fjorår, budsjett og prognose,
samt utvikling på sentrale nøkkelparametere.
Konsernet har en etablert planprosess for finansiell og
økonomisk styring, hvor CFO med sentral
økonomifunksjon har løpende dialog med
administrerende direktører og økonomiansvarlige for
konsernets virksomhetsområder. Finansielle resultater,
nøkkeltall og måloppnåelse, samt hendelser som kan
påvirke fremtidig utvikling, gjennomgås på månedlig basis.
Vurderingene inkluderer risiko knyttet til finansiell
rapportering, både på kort og lengre sikt. Konsernledelsen
gjennomgår løpende finansiell rapportering, herunder
utvikling i resultat- og balansestørrelser, nøkkeltall,
måloppnåelse, prognose, likviditet, investeringer,
risikovurdering og analyse av og kommentarer til
resultater i virksomhetsområdene og enkeltselskaper.
Nærmere beskrivelse av intern kontroll og
overvåkingsmiljø
Polaris Media har ikke etablert en særskilt enhet for
internrevisjon. Slike oppgaver ivaretas gjennom de
samlede kontroll- og overvåkningsaktiviteter som utføres i
hele konsernet på alle nivåer. Konsernets sentrale
økonomifunksjon og felles tjenestesenter for økonomi har
et særskilt ansvar for kontroll- og overvåkningsaktiviteter i
samarbeid med lokal økonomifunksjon. En oppsummering
av kjernen i det samlede kontroll- og overvåkingsmiljøet i
konsernet følger nedenfor.
Konsernledelsen (overvåkning, kommunikasjon og
oppfølging)
Konsernledelsen følger opp og overvåker den finansielle
rapporteringen i form av gjennomgang av månedlige
regnskaps- og driftsrapporter inklusive nøkkeltall, og
kvartalsrapporter. Det er i tillegg etablert løpende
styringsinformasjon for de ulike virksomhetsområdene
som følges opp av de ansvarlige fra konsernledelsen. Det
er etablert digitale nøkkeltallsanalyser som
administrasjonen kan følge fra dag til dag.
Konsernets interne styring og oppfølging av
virksomhetsområdene ut over dette skjer i stor grad
gjennom styremøter i hoveddatterselskapene.
Konsernsjef er styreleder i hoveddatterselskapene Polaris
Media Midt-Norge/Adresseavisen, Polaris Media Nord-
Norge, Polaris Media Nordvestlandet, Polaris Trykk,
Polaris Media Sør/Fædrelandsvennen, Polaris Media Øst
og Stampen Media, mens CFO eller andre ledende ansatte
i konsernet er styremedlemmer i de samme selskapene.
For øvrig består styrene i Polaris Media Midt-Norge,
Polaris Media Nord-Norge, Polaris Media Nordvestlandet,
Polaris Trykk, Polaris Media Sør og Stampen Media av
representanter fra de ansatte samt ett eller to eksterne
styremedlemmer uavhengige av Polaris Media ASA.
Styrende dokumenter og systemer (informasjon)
Polaris Media har en felles økonomimanual for hele den
norske delen av konsernet som beskriver prinsipper for
finansiell rapportering, kontroll og regnskap. Polaris
Media har etablert obligatoriske tiltak for den norske
delen av konsernet som innebærer:
▪ Felles ERP-system
▪ Felles økonomimodell
▪ Felles rapporteringsstruktur
▪ Deltakelse i konsernkontoordning
▪ Felles senter for regnskaps- og økonomitjenester
Sentralt i den operative internkontrollen står årlige
budsjetter og oppfølging av disse for de enkelte
selskapsenheter i Polaris Media.
Stampen Media er ikke på samme ERP-løsning som den
norske delen av konsernet, men rapporterer til
morselskapet Polaris Media ASA på samme struktur som
de norske selskapene, og inngår i konsernets
rapporteringsprosesser (måned, kvartal, år, budsjett og
prognoser) på samme måte som de norske selskapene.
Konsern (risikovurdering og kontrollaktiviteter,
kommunikasjon og oppfølging)
Konsernet har en sentral finans- og økonomifunksjon som
er eier av felles policy, retningslinjer, økonomimodell og
systemer for finans- og økonomiområdet.
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Redegjørelse om foretaksstyring | 105

| Årsrapport 2025 |

Underkonsern (risikovurdering og kontrollaktiviteter)
Underkonsernene/virksomhetsområdene har ansvaret for
den interne kontrollen i sine selskaper. Ledelsen og
økonomiansvarlig (økonomisjef eller controller) i hvert
enkelt selskap i underkonsernene har ansvar for sitt
regnskap og rapporterer resultater til selskapsstyrene.
11. Godtgjørelse til styret
Generalforsamlingen fastsetter godtgjørelsen til styrets
medlemmer etter innstilling fra valgkomiteen.
I henhold til valgkomiteens retningslinjer bør komiteen
basere sine forslag til godtgjørelser på (a) informasjon om
størrelsen på godtgjørelsen til styremedlemmer i andre
selskaper som det er relevant å sammenligne seg med, og
(b) arbeidsomfang og innsats som det er forventet at
styremedlemmet nedlegger i vervet for selskapet.
Styreleder og nestleder godtgjøres særskilt.
Styremedlemmer med verv i underutvalg nedsatt av
styret, mottar i tillegg særskilt godtgjørelse for dette.
Disse fastsettes også av generalforsamlingen etter
innstilling fra valgkomiteen.
Styremedlemmer utfører som hovedregel ikke
konsulentoppdrag eller andre tilleggsoppdrag for
konsernet. Ved unntak fra dette, opplyses det i note til
årsregnskapet.
Nærmere informasjon om ytelser til styrets medlemmer
finnes i Note 8 L ønn og godtgjørelser i konsernregnskapet
og i rapport om godtgjørelse til ledende personer på
www.polarismedia.no.
12. Lønn og annen godtgjørelse til ledende
personer
Styret i Polaris Media ASA har ansvaret for konsernets
godtgjørelsesordninger. Kompensasjonskomiteen
forvalter på vegne av konsernstyret de
godtgjørelsesordninger som gjelder for konsernsjef og
den øvrige konsernledelse. Styret har utarbeidet
retningslinjer for godtgjørelse til ledende personer.
Retningslinjene ble vedtatt av generalforsamlingen 13.
mai 2025, og er tilgjengelige på www.polarismedia.no. I
Polaris Media er konsernledelsen definert som ledende
ansatte. Retningslinjene for godtgjørelse til
konsernledelsen skal bidra til selskapets
forretningsstrategi, langsiktige interesser og økonomiske
bæreevne ved å:
▪ Tiltrekke, motivere og beholde ledende personer med
kompetanse som samsvarer med Selskapets størrelse
og kompleksitet
▪ Sikre et effektivt og positivt verktøy for Konsernstyret
og konsernsjef for strategisk styring og måloppnåelse
▪ Skape åpenhet og tydelighet om mål og om
sammenhengen mellom evaluering av måloppnåelse og
oppnådd kompensasjon
▪ Ha en god balanse og tydelighet mellom individuelle og
kollektive mål i konsernledelsen
▪ Oppstille resultatkriterier som sammenfaller med
aksjeeiernes interesser
For redegjørelse om godtgjørelse til ledende ansatte for
2025, se styrets rapport om godtgjørelse til ledende
personer på www.polarismedia.no.
13. Informasjon og kommunikasjon
Polaris Media ønsker å ha en åpen dialog med alle
interessenter. Aksjeeiere, potensielle investorer og øvrige
finansmarkedsaktører skal ha samtidig tilgang til korrekt,
tydelig, relevant og utfyllende informasjon om konsernets
historiske resultater, økonomiske utvikling og finansielle
stilling, strategier, finansielle mål og framtidsutsikter.
Informasjonen skal være konsistent i innhold over tid.
Konsernet har etablert retningslinjer for rapportering av
finansiell og annen informasjon gjennom en IR-policy.
Retningslinjene er tilgjengelige på www.polarismedia.no.
Polaris Media har samlet all relevant eierinformasjon om
konsernet på www.polarismedia.no. På nettsiden
publiseres også finanskalender med datoer for
offentliggjøring av finansiell informasjon og informasjon
om selskapets generalforsamling.
14. Selskapsovertakelse
Polaris Media ASAs vedtekter har ingen begrensninger
med hensyn til kjøp av aksjer i selskapet. Det er ikke
fastsatt skriftlige retningslinjer for hvordan styret skal
opptre ved eventuelle overtakelsestilbud. I en eventuell
overtakelsessituasjon vil styret, i tillegg til å følge relevant
lovgivning og regelverk, søke å følge NUES sin anbefaling
og bidra til at aksjonærene likebehandles.
15. Revisor
Revisor deltar på styremøter som behandler
årsregnskapet, der revisors rapport gjennomgås. Minst én
gang per år gjennomfører styret et møte med revisor uten
at administrasjonen er til stede. Som regel skjer dette i
forbindelse med styrets behandling av årsregnskapet.
Revisjonsutvalget har løpende kontakt med revisor om
revisjonen av årsregnskapet.
Revisor legger hvert år frem for revisjonsutvalget
hovedtrekkene i en plan for revisjonen av selskapet.
Revisor fremlegger årlig for styret sin vurdering av
selskapets interne kontroll, herunder identifikasjon av
svakheter og forslag til forbedringer.
Revisor er til stede på selskapets generalforsamling når
det er naturlig ut fra de saker som skal behandles. Revisor
deltar på møter i revisjonsutvalget der delårs- eller
årsrapportering står på agendaen, og mottar sakspapirer
som går til konsernstyret.
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Redegjørelse om foretaksstyring | 106

| Årsrapport 2025 |

| Trondheim, 9. april 2026 |
(Sign.) Trond Berger Styrets leder | (Sign.) Stefan Persson Styrets nestleder | (Sign.) Stig Eide Sivertsen Styremedlem | (Sign.) Gard Steiro Styremedlem
(Sign.) Bente Sollid Styremedlem | (Sign.) Annette Björkman Styremedlem | (Sign.) Thale S. Kuvås Solberg Styremedlem | (Sign.) Lajla Ellingsen Styremedlem
(Sign.) Steinar Vindsland Styremedlem | (Sign.) Monika Vartdal Giske Styremedlem | (Sign.) Per Axel Koch Konsernsjef |

| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Konsernregnskap | 107
2025
Konsernregnskap
Polaris Media
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Konsernregnskap | 108

| Årsrapport 2025 |

Oppstilling over konsernets totalresultat

(Tall i mill. NOK) | Noter | 2025 | 2024
Driftsinntekter | 5,6 | 3 430,3 | 3 382,5
Andre inntekter | 5,6 | 220,2 | 215,0
Sum driftsinntekter |  | 3 650,5 | 3 597,5
Varekostnad | 7 | 360,2 | 410,7
Lønn og personalkostnader | 8,9 | 2 054,2 | 1 972,5
Annen driftskostnad | 10 | 976,5 | 946,4
Sum driftskostnader |  | 3 391,0 | 3 329,6
Resultat fra selskaper etter egenkapitalmetoden | 4 | 8,0 | 9,7
Driftsresultat før av- og nedskrivinger (EBITDA) |  | 267,6 | 277,6
Avskrivninger varige driftsmidler og imm.eiendeler | 14,15 | 106,9 | 109,9
Avskrivninger bruksretteiendel | 16 | 126,9 | 125,6
Nedskrivninger | 14,15,16 | 13,0 | 9,3
Av- og nedskrivninger |  | 246,8 | 244,9
Driftsresultat (EBIT) |  | 20,8 | 32,7
Finansinntekter | 11 | 59,2 | 730,4
Finanskostnader | 11 | 55,7 | 65,2
Netto finansposter |  | 3,5 | 665,2
Resultat før skattekostnad |  | 24,3 | 697,9
Skattekostnad | 12 | 5,9 | 4,6
Resultat etter skatt |  | 18,4 | 693,3
Ikke-kontrollerende interesser | 3 | 10,9 | 15,5
Aksjonærene i morselskapet |  | 7,5 | 677,8
Resultat per aksje (basis og utvannet) | 25 | 0,15 | 13,83
Andre inntekter og kostnader: |  |  |
Poster som ikke vil bli reklassifisert til resultatet |  |  |
Finansielle eiendeler vurdert til virkelig verdi | 13,17 | -239,2 | -402,3
Estimatavvik pensjoner | 9 | 3,5 | -10,8
Inntektsskatt estimatavvik pensjon |  | -0,8 | 2,4
Poster som vil bli reklassifisert til resultatet |  |  |
Omregningsdifferanser valuta |  | 14,0 | 3,6
Totalresultat |  | -204,1 | 286,2
Ikke-kontrollerende interesser |  | 12,9 | 15,9
Aksjonærene i morselskapet |  | -217,1 | 270,3

| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Konsernregnskap | 109

| Årsrapport 2025 |

Oppstilling over konsernets finansielle stilling

(Tall i mill. NOK) | Note | 2025 | 2024
EIENDELER |  |  |
Utsatt skattefordel | 12 | 96,1 | 89,9
Goodwill | 2,14 | 671,6 | 653,3
Øvrige immaterielle eiendeler | 14 | 766,2 | 767,0
Varige driftsmidler | 15 | 114,1 | 143,5
Bruksretteiendel | 16 | 439,9 | 491,2
Investering i tilknyttet selskap | 4 | 134,5 | 112,3
Investering i felleskontrollert virksomhet | 4 | 10,4 | 10,0
Investering i aksjer og andeler | 17,24 | 986,3 | 1 723,6
Øvrige finansielle anleggsmidler | 24 | 57,0 | 51,7
Pensjonsmidler | 9 | 25,0 | 27,8
Anleggsmidler |  | 3 301,2 | 4 070,3
Varer |  | 16,6 | 19,3
Fordringer | 18,24 | 328,1 | 339,1
Bankinnskudd, kontanter | 24 | 347,8 | 1 283,3
Omløpsmidler |  | 692,4 | 1 641,6
Eiendeler |  | 3 993,6 | 5 711,9
GJELD OG EGENKAPITAL |  |  |
Aksjekapital | 25 | 49,0 | 49,0
Egne aksjer |  | -0,1 | -
Overkurs |  | 176,7 | 176,2
Annen egenkapital |  | 1 864,9 | 3 238,5
Andre egenkapitalkomponenter |  | -137,5 | 57,2
Ikke-kontrollerende interesser | 3 | 111,3 | 170,6
Egenkapital |  | 2 064,3 | 3 691,5
Pensjonsforpliktelser | 9,21 | 129,8 | 146,7
Utsatt skatteforpliktelse | 12 | 132,1 | 132,1
Langsiktig rentebærende gjeld | 22,23,24 | 20,3 | 40,1
Andre langsiktige forpliktelser | 24 | 115,6 | 101,7
Langsiktige leieforpliktelser | 16 | 378,9 | 430,7
Langsiktig gjeld |  | 776,7 | 851,3
Kortsiktige leieforpliktelser | 16 | 138,2 | 142,4
Kortsiktig rentebærende gjeld | 22,23 | 19,6 | 19,7
Leverandørgjeld | 24 | 107,7 | 144,8
Betalbar skatt | 12 | 15,7 | 15,1
Annen kortsiktig gjeld | 19 | 467,4 | 457,2
Kontraktsforpliktelse | 20 | 404,0 | 389,8
Kortsiktig gjeld |  | 1 152,6 | 1 169,0
Langsiktig og kortsiktig gjeld |  | 1 929,3 | 2 020,4
Egenkapital og gjeld |  | 3 993,6 | 5 711,9

| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Konsernregnskap | 110

| Årsrapport 2025 |

Oppstilling over konsernets finansielle stilling - Signaturside

| Trondheim, 9. april 2026 |
(Sign.) Trond Berger Styrets leder | (Sign.) Stefan Persson Styrets nestleder | (Sign.) Stig Eide Sivertsen Styremedlem | (Sign.) Gard Steiro Styremedlem
(Sign.) Bente Sollid Styremedlem | (Sign.) Annette Björkman Styremedlem | (Sign.) Thale S. Kuvås Solberg Styremedlem | (Sign.) Lajla Ellingsen Styremedlem
(Sign.) Steinar Vindsland Styremedlem | (Sign.) Monika Vartdal Giske Styremedlem | (Sign.) Per Axel Koch Konsernsjef |

| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Konsernregnskap | 111

| Årsrapport 2025 |

Oppstilling av endringer i konsolidert ege nkapital

| Noter | Aksjekapital | Egne aksjer | Overkurs | Innskutt egenkapital | Annen egenkapital | Omregningseffekter valuta | Verdijustering finansielle instrumenter | Endring i kontantstrømsikring | Salgsopsjoner ikke- kontrollerende interesser | Andre egenkapitalkompon enter | Ikke-kontrollerende interesser | Omregningseffekter valuta ikke-kontr. interesser | Egenkapital
Egenkapital 1. januar 2025 |  | 49,0 | - | 176,2 | 225,2 | 3 238,5 | 17,5 | 127,5 | - | -87,9 | 57,2 | 168,6 | 2,0 | 3 691,5
Periodens resultat |  | - | - | - | - | 7,5 | - | - | - | - | - | 10,9 | - | 18,4
Utvidet resultat OCI |  | - | - | - | - | 2,5 | 12,0 | -239,0 | - | - | -227,0 | - | 2,0 | -222,5
Årets totalresultat |  | - | - | - | - | 9,9 | 12,0 | -239,0 | - | - | -227,0 | 11,0 | 2,0 | -204,1
Kapitalforhøyelse |  | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | 0,5 | - | 0,5
Kjøp av egne aksjer |  | - | -0,2 | - | -0,2 | -16,8 | - | - | - | - | - | - | - | -17,0
Salg av egne aksjer |  | - | 0,1 | - | 0,1 | 5,4 | - | - | - | - | - | - | - | 5,4
Utbytte | 3,25 | - | - | - | - | -1 094,7 | - | - | - | - | - | -3,2 | - | -1 097,9
Andre føringer mot egenkapitalen |  | - | - | - | - | -0,2 | - | -0,1 | - | - | -0,1 | -0,2 | - | -0,4
Utøvde opsjon ikke-kontr.Int. | 24 | - | - | - | - | -3,8 | - | - | - | 3,8 | 3,8 | - | - | -
Oppkjøp av ikke-kontrollerende interesser uten endring i kontroll | 3 | - | - | - | - | -248,7 | 4,0 | - | - | - | 4,0 | -65,3 | -4,0 | -314,1
Reklassifisering 1) |  | - | - | 0,5 | 0,5 | -24,7 | - | 24,7 | - | - | 24,7 | - | - | 0,5
Sum transaksjoner med aksjonærer |  | - | -0,1 | 0,5 | 0,4 | -1 383,5 | 4,0 | 24,6 | - | 3,8 | 32,4 | -68,3 | -4,0 | -1 423,0
Egenkapital 31. desember 2025 |  | 49,0 | -0,1 | 176,7 | 225,6 | 1 864,9 | 33,5 | -86,9 | - | -84,2 | -137,5 | 111,3 | - | 2 064,3

1) Polaris Media ASA solgte 17. februar 1 663 122 B-aksjer i Vend Marketplaces ASA. Aksjene verdsettes til virkelig verdi over OCI, og ved
salg av aksjene realiseres verdiendringen i eierperioden på netto MNOK 17,6 etter salgskostnader. Videre er det foretatt reklassifiseringer
i EK som følge av realiserte verdiendringer ved overgang fra investering i aksjer til investering i tilknyttet selskap (endret eierandel).

| Noter | Aksjekapital | Egne aksjer | Overkurs | Innskutt egenkapital | Annen egenkapital | Omregningseffekter valuta | Verdi justering finansielle instrumenter | Endring i kontantstrømsikring | Salgsopsjoner ikke- kontrollerende interesser | Andre egenkapital- komponenter | Ikke-kontrollerende interesser | Omregningseffekter valuta ikke-kontr. interesser | Egenkapital
Egenkapital per 1. januar 2024 |  | 49,0 | - | 176,2 | 225,2 | 1 125,9 | 15,0 | 2 028,8 | -1,1 | -80,9 | 1 961,8 | 147,3 | 1,0 | 3 461,1
Årets resultat |  | - | - | - | - | 677,8 | - | - | - | - | - | 15,5 | - | 693,3
Utvidet resultat OCI |  | - | - | - | - | -8,5 | 2,5 | -401,5 | - | - | -399,0 | -0,8 | 1,1 | -407,1
Årets totalresultat |  | - | - | - | - | 669,4 | 2,5 | -401,5 | - | - | -399,0 | 14,8 | 1,1 | 286,2
Oppkjøp (business combinations) |  | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | 7,0 | - | 7,0
Kjøp av egne aksjer |  | - | -0,1 | - | -0,1 | -7,1 | - | - | - | - | - | - | - | -7,2
Salg av egne aksjer |  | - | 0,1 | - | 0,1 | 3,7 | - | - | - | - | - | - | - | 3,8
Utbytte | 3,25 | - | - | - | - | -49,1 | - | - | - | - | - | -2,0 | - | -51,1
Andre føringer mot egenkapitalen |  | - | - | - | - | 0,3 | - | - | - | - | - | - | - | 0,3
Tilgang salgsopsjoner ikke- kontrollerende interesser | 24 | - | - | - | - | - | - | - | - | -7,6 | -7,6 | - | - | -7,6
Utøvde opsjon ikke-kontr.Int |  | - | - | - | - | - | - | - | - | 0,6 | 0,6 | - | - | 0,6
Oppkjøp av ikke-kontrollerende interesser uten endring i kontroll |  | - | - | - | - | -1,7 | - | - | - | - | - | - | - | -1,7
Øvrig/reklassifiseringer 1) |  | - | - | - | - | 1 497,2 | - | -1 499,7 | 1,1 | - | -1 498,6 | 1,5 | - | -
Sum transaksjoner med aksjonærer |  | - | - | - | - | 1 443,3 | - | -1 499,7 | 1,1 | -7,0 | -1 505,6 | 6,5 | - | -55,8
Egenkapital 31. desember 2024 |  | 49,0 | - | 176,2 | 225,2 | 3 238,5 | 17,5 | 127,5 | - | -87,9 | 57,2 | 168,6 | 2,0 | 3 691,5

1) Verdiendringer på aksjer vurdert til virkelig verdi er reklassifisert fra "verdijustering finansielle instrumenter" til "annen egenkapital" i
forbindelse med salg av aksjer i Finn.no AS og Schibsted ASA (nå Vend Marketplaces ASA) i 2024.
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Konsernregnskap | 112

| Årsrapport 2025 |

Kontantstrømoppstilling for konsernet

Kontantstrømoppstilling |  |  |
(Tall i mill. NOK) | Note | 2025 | 2024
Kontantstrøm fra driftsaktiviteter |  |  |
Resultat før skattekostnad |  | 24,3 | 697,9
Av- og nedskrivninger |  | 246,8 | 244,9
Netto finans | 11 | -3,5 | -665,2
Betalt skatt | 12 | -12,3 | -6,5
Endring i arbeidskapital og avsetninger |  | -21,8 | -28,6
Pensjon | 9 | -10,7 | -7,2
Reklassifisering av gevinst ved salg av anleggsmidler |  | -10,2 | -0,4
Resultat fra selskap etter egenkapitalmetoden | 4 | -8,0 | -9,8
Mottatt utbytte fra tilknyttede selskap og FKV | 4 | 8,6 | 4,9
(A) Netto kontantstrøm fra driftsaktiviteter |  | 213,2 | 230,2
Kontantstrøm fra investeringsaktiviteter |  |  |
Salg av varige driftsmidler og im.eiendeler | 14,15 | 12,4 | 0,7
Kjøp av varige driftsmidler og im.eiendeler | 14,15 | -70,8 | -71,1
Investering i virksomhet | 2 | -17,9 | -45,1
Kjøp av finansielle eiendeler | 4,17 | -30,9 | -9,3
Salg av finansielle eiendeler | 4,17 | 500,0 | 1 000,4
Avgitt lån |  | -1,2 | -3,5
Tilbakebetaling av lån |  | - | 0,8
Mottatt utbytte | 11,17 | 16,0 | 698,4
Mottatte renter | 11 | 37,3 | 20,0
Mottatte renter og avdrag lån fra FKV og TS |  | 3,2 | 1,1
Leiebetalinger fremleieavtaler |  | 6,5 | 3,5
(B) Netto kontantstrøm fra investeringsaktiviteter |  | 454,6 | 1 595,8
Kontantstrøm fra finansieringsaktiviteter |  |  |
Nedbetaling av lån | 23 | -19,9 | -591,2
Betaling av leieforpliktelser |  | -141,6 | -139,6
Oppkjøp av ikke-kontrollerende interesser | 3,24 | -317,3 | -1,7
Betalte renter | 11 | -25,1 | -43,1
Kjøp av egne aksjer |  | -17,0 | -7,2
Salg av egne aksjer |  | 5,4 | 3,8
Utbetalt utbytte | 3,25 | -1 098,1 | -50,9
Øvrige finansieringsaktiviteter |  | 0,1 | -1,3
(C) Netto kontantstrøm fra finansieringsaktiviteter |  | -1 613,5 | -831,2
Endring i kontantbeholdning |  |  |
Kontantbeholdning ved periodens begynnelse |  | 1 283,3 | 276,2
Kontantbeholdning - IB fra oppkjøpt virksomhet |  | 7,3 | 11,5
(A+B+C) Netto kontantstrøm |  | -945,7 | 994,8
Omregningsdifferanse |  | 2,9 | 0,8
Kontantbeholdning ved periodens slutt |  | 347,8 | 1 283,3
Kontantbeholdning fordelt på geografisk segment |  |  |
Polaris Media (Norge) |  | 305,4 | 1 230,1
Stampen Media (Sverige) |  | 42,4 | 53,2
Sum |  | 347,8 | 1 283,3

| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Konsernregnskap | 113

| Årsrapport 2025 |

Noteoversikt

Generell informasjon
Note 1 | Selskapsinformasjon og overordnet informasjon
Konsernets struktur
Note 2 | Oppkjøp
Note 3 | Datterselskap
Note 4 | Tilknyttede selskaper og felleskontrollert virksomhet
Informasjon om poster i oppstilling over konsernets totalresultat
Note 5 | Segmentinformasjon
Note 6 | Driftsinntekter og andre inntekter
Note 7 | Varekostnad er
Note 8 | Lønn og godtgjørelser
Note 9 | Pensjoner
Note 10 | Annen driftskostnad
Note 11 | Finansposter
Note 12 | Skattekostnad
Note 13 | Andre inntekter og kostnader over OCI
Informasjon om poster i oppstilling over konsernets finansielle stilling
Note 14 | Immaterielle eiendeler og goodwill
Note 15 | Varige driftsmidler
Note 16 | Leieavtaler
Note 17 | Investeringer i aksjer og andeler
Note 18 | Kundefordringer og andre kortsiktige fordringer
Note 19 | Annen kortsiktig gjeld
Note 20 | Kontraktsforpliktelse fra kontrakter med kunder
Note 21 | Avsetninger
Note 22 | Finansiell risiko og k apitalforvaltning
Note 23 | Rentebærende gjeld
Note 24 | Kategorier av finansielle eiendeler og forpliktelser
Annen informasjon
Note 25 | Aksjonærforhold
Note 26 | Nærstående parter
Note 27 | Klimarisiko
Note 28 | Hendelser etter balansedagen
Note 29 | Endringer i standarder og tolkninger med fremtidig ikrafttredelsestidspunkt
Alternative resultatmål

| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Konsernregnskap | 114

| Årsrapport 2025 |

Note 1 Selskapsinformasjon og overordnet informasjon
Polaris Media ASA er et allmennaksjeselskap registrert i Norge og er notert på Oslo Børs med tickerkode POL. Selskapets
hovedkontor er lokalisert i Ferjemannsveien 10, Trondheim.
Polaris Media er et av Skandinavias ledende mediehuskonsern, og har virksomhet i Norge og Sverige. For beskrivelse av
konsernets driftssegmenter, se Note 5 Segmentinformasjon.
Konsernregnskapet er godkjent av styret 8. april 2026 og vil bli fremlagt for generalforsamlingen for vedtak den 11. mai 2026.
Grunnlag for utarbeidelse av konsernregnskapet
Konsernregnskapet er avlagt i samsvar med Internasjonale Regnskapsstandarder (IFRS®Accounting Standards ) som er
godkjent av EU og obligatoriske for regnskapsår påbegynt 1. januar 2025 eller senere, samt norske opplysningskrav som
følger av regnskapsloven per 31. desember 2025.
Regnskapsprinsipper og estimatusikkerhet er i stor grad inkorporert i de enkelte notene. Det er i regnskapet kun opplyst om
regnskapsprinsipper og estimater som anses som vesentlige for å vurdere Polaris Media ASA sitt konsernregnskap.
Konsernregnskapet er utarbeidet etter ensartede regnskapsprinsipper for like transaksjoner og hendelser under ellers like
forhold.
Alle tall er presentert i hele millioner norske kroner om ikke annet er opplyst særskilt.
Endringer i regnskapsprinsipper og noteopplysninger
I ngen endringer i IFRS med virkning for 2025 regnskapet har vært relevante for konsernet.
Funksjonell valuta og presentasjonsvaluta
Funksjonell valuta
Funksjonell valuta fastsettes for hvert selskap i konsernet, basert på valutaen innenfor det primære økonomiske miljøet der
hvert enkelt selskap i konsernet driver sin virksomhet. Transaksjoner i utenlandsk valuta omregnes til funksjonell valuta
basert på dagskurs på transaksjonstidspunktet. Ved slutten av hver rapporteringsperiode omregnes monetære poster i
utenlandsk valuta til sluttkurs, ikke-monetære poster måles til historisk kost omregnet på transaksjonstidspunktet og ikke-
monetære poster i utenlandsk valuta som måles til virkelig verdi omregnes til valutakursene som gjaldt på tidspunktet for
beregning av virkelig verdi. Valutakursendringer resultatføres løpende i regnskapsperioden.
Presentasjonsvaluta
Konsernets presentasjonsvaluta er norske kroner (NOK). Dette er også morselskapets funksjonelle valuta.
Selskaper med annen funksjonell valuta omregnes til balansedagens kurs for balanseposter, og til transaksjonskurs for
resultatposter. Som en tilnærming til transaksjonskurs er periodens gjennomsnittskurser benyttet. Omregningsdifferanser
føres mot andre inntekter og kostnader.
Konsolideringsprinsipper
Konsernregnskapet viser det samlede økonomiske resultatet og den samlede finansielle stillingen når morselskapet Polaris
Media ASA og selskaper der konsernet alene har kontroll (datterselskaper), presenteres som en økonomisk enhet.
Et foretak vurderes å være kontrollert av konsernet når konsernet er eksponert for eller har rettigheter til variabel avkastning
fra sitt engasjement i vedkommende foretak, og har mulighet til å påvirke denne avkastningen gjennom sin makt over
foretaket.
Datterselskaper konsolideres fra og med det tidspunktet konsernet oppnår kontroll og utelates fra konsolidering når kontroll
opphører.
Konsernregnskapet er utarbeidet etter ensartede prinsipper ved at datterselskapet følger de samme regnskapsprinsipper
som morselskapet. Konserninterne transaksjoner og konsernmellomværende, samt gevinster og tap som er oppstått ved
transaksjoner mellom selskapene, er eliminert.
Ikke-kontrollerende eierinteressers andel av resultat og egenkapital er trukket ut og vist særskilt i resultatregnskapet og i
egenkapitalen i konsernbalansen.
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Konsernregnskap | 115

| Årsrapport 2025 |

Endring i eierandel uten endring av kontroll
Endringer i eierandeler i datterselskapene som ikke medfører endring av kontroll, regnskapsføres som en
egenkapitaltransaksjon. Vederlaget innregnes til virkelig verdi og differansen mellom vederlaget og balanseført verdi av ikke-
kontrollerende eierinteresser regnskapsføres mot kontrollerende eieres egenkapital.
Oversikt over vesentlige regnskapsprinsipper:

Vesentlige regnskapsprinsipper | Note | IFRS standard
Oppkjøp | 2 | IFRS 3
Datterselskap | 3 | IFRS 10
Tilknyttede selskaper og felleskontrollert virksomhet | 4 | IAS28
Segmentinformasjon | 5 | IFRS 8 (IFRIC)
Kontrakter med kunder | 6,20 | IFRS 15
Pensjoner | 9 | IAS 19
Skattekostnad | 12 | IAS 12
Immaterielle eiendeler og Varige driftsmidler | 14,15 | IAS 38, IAS 16
Leieavtaler | 16 | IFRS 16
Investeringer i aksjer og andeler | 13,17 | IFRS 9, IFRS 13. IAS 32
Kundefordringer | 18 | IFRS 9
Avsetninger | 21 | IAS 37
Salgsopsjoner | 24 | IFRS 9

Estimatusikkerhet
Ledelsens skjønnsmessige vurderinger i anvendelsen av konsernets regnskapsprinsipper
Utarbeidelse av regnskap krever at ledelsen foretar vurderinger og tar forutsetninger som påvirker anvendelsen av
regnskapsprinsipper og regnskapsførte beløp for eiendeler, gjeld, inntekter, kostnader og opplysninger om potensielle
forpliktelser.
Forutsetninger om fremtiden og andre kilder til estimatusikkerhet
Estimater og skjønnsmessige vurderinger evalueres løpende og er basert på historisk erfaring og andre faktorer, inklusive
forventninger om fremtidige hendelser som anses å være rimelige.
Endringer i regnskapsmessige estimater regnskapsføres i den perioden endringene oppstår. Hvis endringene også gjelder
fremtidige perioder, fordeles effekten over inneværende og fremtidige perioder.
Oversikt over estimatvurderinger:

Estimatusikkerhet | Note | Estimat
Oppkjøp | 2 | Allokering av merverdier
Pensjoner | 9 | Nåverdi av pensjonsforpliktelsene bestemt av en rekke aktuarmessige størrelser
Utsatt skattefordel | 12 | Vurdering av størrelse på utsatt skattefordel som kan nyttiggjøres
Immaterielle eiendeler og Varige driftsmidler | 14,15 | Nåverdi av fremtidige kontantstrømmer
Leieavtaler | 16 | Vurdering leieperiode, forlengelsesopsjoner og diskonteringsrente
Investeringer i aksjer og andeler | 13,17 | Forutsetninger ved ulike verdsettelsesteknikker
Avsetninger | 21 | Estimering av usikre forpliktelser
Salgsopsjoner | 24 | Estimering av fremtidige resultater

| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Konsernregnskap | 116

| Årsrapport 2025 |

Note 2 Oppkjøp
Regnskapsprinsipp
Virksomhetssammenslutninger er regnskapsført ved bruk av overtagelsesmetoden. Vederlaget som er ytet måles til virkelig
verdi av overførte eiendeler, pådratte forpliktelser og utstedte egenkapitalinstrumenter. Inkludert i vederlaget er også
virkelig verdi av alle eiendeler eller forpliktelser som følge av avtale om betinget vederlag. Identifiserbare eiendeler, gjeld og
betingede forpliktelser regnskapsføres til virkelig verdi på oppkjøpstidspunktet. Kjøpsprisallokering (PPA) er benyttet for å
allokere vederlaget til virkelig verdi av eiendeler og forpliktelser. Hver identifiserbar eiendel eller forpliktelse måles til virkelig
verdi på oppkjøpstidspunktet, som er definert i IFRS 13. Overtatte varige driftsmidler er verdsatt etter kostprismetoden
(gjenanskaffelseskost), mens immaterielle eiendeler er verdsatt etter resultatmetoden. Leiekontrakter er ved overtakelsen
vurdert etter IFRS 16. Bruksretteiendelen er satt lik leieforpliktelsen, som er verdsatt til nåverdien av fremtidige
leiebetalinger. Verdsettelsen i tabellen under baserer seg på tilgjengelig informasjon om virkelig verdi på
overtakelsestidspunktet. Dersom ny informasjon blir tilgjengelig innen 12 måneder fra overtakelsestidspunktet, kan selskapet
endre vurderingen av virkelig verdi i kjøpsprisallokeringen, i henhold til retningslinjer i IFRS 3. Dersom det er
minoritetsinteresser i det oppkjøpte selskapet, vil disse få sin andel av henførte eiendeler og gjeld, med unntak av goodwill.
Ikke-kontrollerende eierinteresser i det oppkjøpte foretaket måles fra gang til gang enten til virkelig verdi, eller til sin andel av
det overtatte foretakets netto eiendeler. Utgifter knyttet til virksomhetssammenslutningen kostnadsføres når de påløper.
Når virksomhet erverves i flere trinn verdsettes eierandeler fra tidligere kjøp på nytt til virkelig verdi på kontrolltidspunktet
med resultatføring av verdiendringen. Betinget vederlag måles til virkelig verdi på oppkjøpstidspunktet. Etterfølgende
endringer i virkelig verdi av det betingede vederlaget resultatføres. Det foretas ikke ny verdimåling av betingede vederlag
klassifisert som egenkapital, og etterfølgende oppgjør føres mot egenkapitalen
E stimatusikkerhet
Polaris Media allokerer kostpris for oppkjøpt virksomhet på ervervede eiendeler og overtatt gjeld basert på estimerte
virkelige verdier. Verdivurderingene innebærer skjønnsmessige vurderinger ved valg av metode, estimater og forutsetninger.
Oppkjøpte immaterielle eiendeler og merverdier som Polaris Media har innregnet ved oppkjøp omfatter blant annet
programvare, merkenavn og kunderelasjoner. Forutsetninger som ligger til grunn for vurdering av immaterielle eiendeler
omfatter anslått gjenanskaffelseskost for programvare, merkenavn er verdsatt basert på royalty rate, mens anslått
gjennomsnittlig levetid på kundeforhold basert på kundeavgang er brukt som grunnlag for beregning av verdi på
kunderelasjoner. For øvrige driftsmidler er gjenanskaffelseskost benyttet for verdifastsettelse. Ledelsens beregninger av
virkelig verdi er basert på forutsetninger som antas å være rimelige, men som har en iboende usikkerhet, og som følge av
dette kan de faktiske resultatene avvike fra beregningene.
Oppkjøp i 2025
Polaris Media Sør AS kjøpte 1. januar 100% av aksjene i AS Setesdølen. Mediehuset har omtrent 3 600 abonnementer og en
årlig omsetning på om lag MNOK 11. Oppgjøret skjedde ved at Polaris Media Sør AS betalte et kontantvederlag på MNOK
17,9.
Polaris Media ASA konsoliderer inn AS Setesdølen i sitt konsernregnskap fra 1. januar 2025.

Eierandel | 100%
Vederlag | 17,9
Bokført verdi av netto eiendeler på oppkjøpstidspunktet | 4,6
Goodwill | 13,3

Oppkjøp i 2024
Polaris Media Øst AS kjøpte 1. desember 81% av aksjene i Hallingdølen AS. Mediehuset har omtrent 10 000 abonnementer og
en årlig omsetning på om lag MNOK 5 0. Oppgjøret skjedde ved at Polaris Media Øst AS betalte et kontantvederlag på MNOK
45. I tillegg har minoritetseierne en salgsopsjon på de resterende 19% av aksjene, se Note 24 Kategorier av finansielle
eiendeler og forpliktelser for ytterligere informasjon om opsjonen. Polaris Media ASA konsoliderer inn Hallingdølen AS i sitt
konsernregnskap fra 1. desember 2024.
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Konsernregnskap | 117

| Årsrapport 2025 |

|  | 01.12.2024
Immaterielle eiendeler 1) |  | 23,5
Varige driftsmidler 2) |  | 9,0
Bruksretteiendel |  | 210,4
Finansielle anleggsmidler |  | 0,1
Fordringer |  | 3,2
Finansielle omløpsmidler |  | 6,2
Bankinnskudd, kontanter |  | 11,5
(A) Eiendeler |  | 264,1
Utsatt skatt 1,2) |  | 4,6
Langsiktig leieforpliktelser |  | 131,5
Kortsiktig leieforpliktelser |  | 78,9
Leverandørgjeld |  | 1,5
Annen kortsiktig gjeld |  | 10,7
(B) Gjeld |  | 227,2
(A-B) Sum identifiserte netto eiendeler til virkelig verdi |  | 36,9
Transaksjonspris (81%): |  |
Betalt av Polaris Media Øst AS |  | 45,0
Ikke-kontrollerende interesser 3) |  | 10,6
Goodwill som følge av oppkjøpet |  | 18,7
Polaris Media Øst sin andel av goodwill |  | 15,2

1) Det er identifisert merverdier relatert til merkenavn og kunderelasjoner på hhv. MNOK 12,9 og MNOK 10,5. Det er beregnet en utsatt
skatt på merverdiene på MN OK 5,2.
2) Det er identifisert merverdier relatert til eiendom på MNOK 1,6. Beregnet utsatt skatt på merverdien er på MNOK 0,3. På
oppkjøpstidspunktet hadde selskapet fra før en utsatt skattefordel på MNOK 0,9. Netto utsatt skatteforpliktelse inkl. utsatt skatt på de
nevnte merverdiene er MNOK 4,6.
3) Polaris Media innregner ikke-kontrollerende interesser til deres andel av identifiserte netto eiendeler. Dvs. at det ikke allokeres goodwill
til ikke-kontrollerende interesser. Regnskapsmessig innregnet verdi av ikke-kontrollerende interesser ifm. oppkjøpet er MNOK 7,1.
Polaris Media hadde et konsolidert resultat etter skatt på MNOK 693,3 i 2024, hvorav Hallingdølen sitt bidrag var et
overskudd på MNOK 0,6. Totale inntekter for konsernet i 2024 var på MNOK 3 597,5 hvorav Hallingdølen bidro med inntekter
på MNOK 4,8 (tallene for Hallingdølen AS er kun for 1 mnd). Oppkjøpet hadde ingen innvirkning på andre inntekter og
kostnader (OCI) for 2024. Dersom oppkjøpet hadde blitt gjennomført per 01.01.2024, ville Hallingdølen AS hatt et bidrag til
resultatet på MNOK 1,6 og et bidrag til inntektene på MNOK 49,6.

| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Konsernregnskap | 118

| Årsrapport 2025 |

Note 3 Datterselskap
Regnskapsprinsipp
Et selskap er presumptivt et datterselskap i konsernet, dersom konsernet har flertallet av stemmerettighetene i et foretak.
Der konsernet ikke innehar flertallet av stemmerettighetene, vurderes alle relevante fakta og omstendigheter for å evaluere
hvorvidt konsernet har kontroll over foretaket det er investert i. Herunder vurderes blant annet eierandel, stemmeandel,
eierstruktur og relative styrkeforhold, samt opsjoner kontrollert av konsernet og aksjonæravtaler eller andre avtaler.
Vurderingene gjøres for hver investering.
Tabellen nedenfor viser datterselskapene i konsernet, herunder Polaris Media ASAs eierandel i datterselskapene og
datterselskapenes eierandel i datterdatter.

| Anskaffelses- tidspunkt | Forretnings- kontor | Eierandel
Polaris Regnskap AS | 31.10.2012 | Trondheim | 100%
Polaris Media Midt-Norge AS | 01.10.2008 | Trondheim | 100%
Adresseavisen AS | 01.10.2008 | Trondheim | 100%
Polaris Media Midt-Norge Salg AS | 20.08.2018 | Trondheim | 100%
AS Sør-Trøndelag | 15.08.1991 | Orkanger | 100%
Fosna-Folket AS | 15.12.1986 | Brekstad | 100%
Trønderbladet AS | 15.01.1996 | Melhus | 100%
Innherred Folkeblad og Verdalingen AS | 15.01.1999 | Verdal | 100%
Mediehuset Innherred AS | 12.03.2015 | Verdal | 77%
Hitra Frøya Lokalavis AS | 01.12.2020 | Hitra | 100%
Adresseavisens Telefontjenester AS | 09.03.1999 | Trondheim | 100%
Polaris Distribusjon Midt-Norge AS | 29.03.2001 | Trondheim | 100%
Brønnøysunds Avis AS | 01.10.2008 | Brønnøysund | 69,8%
Steinkjer24 AS | 08.10.2020 | Steinkjer | 100%
Stjørdalens Blad og Malvik-Bladet AS | 01.01.2015 | Stjørdal | 100%
Opp og Opdalingen AS | 01.01.2015 | Oppdal | 85,2%
Radio E6 AS | 01.08.2020 | Oppdal | 100%
Midt-Norsk Avisdrift AS | 01.06.2020 | Stjørdal | 100%
StjørdalsNytt.no AS | 23.11.2021 | Stjørdal | 100%
Frøya.no AS | 03.09.2021 | Sistranda | 100%
Gauldalsposten AS | 03.01.2022 | Støren | 100%
Klæbuposten AS | 01.07.2022 | Klæbu | 100%
Nea Radio AS | 02.09.2022 | Selbu | 94,3%
Polaris Media Nordvestlandet AS | 02.04.2009 | Ulsteinvik | 100%
Sunnmørsposten AS | 02.04.2009 | Ålesund | 100%
Vestlandsnytt AS | 01.05.2017 | Forsnavåg | 100%
Fjordenes Tidende AS | 02.04.2009 | Måløy | 100%
Vikebladet Vestposten AS | 02.04.2009 | Ulsteinvik | 100%
Fjordingen AS | 02.04.2009 | Stryn | 100%
Mediehuset Nyss AS | 02.04.2009 | Stranda | 100%
Møre Nytt AS | 02.04.2009 | Ørsta | 100%
Fjordabladet AS | 01.06.2015 | Nordfjordeid | 100%
Skjåk Mediautvikling AS | 02.04.2009 | Skjåk | 96,9%
Vigga AS | 01.04.2011 | Dombås | 100%
Romsdals Budstikke AS | 02.04.2009 | Molde | 100%
Åndalsnes Avis AS | 02.04.2009 | Åndalsnes | 100%

| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Konsernregnskap | 119

| Årsrapport 2025 |

| Anskaffelses- tidspunkt | Forretnings- kontor | Eierandel
Driva AS | 02.04.2009 | Sunndalsøra | 100%
Polaris Distribusjon Nordvestlandet AS | 02.04.2009 | Ålesund | 100%
Porten AS | 01.01.2023 | Årdal | 64,7%
Polaris Marked Nordvest AS | 13.06.2024 | Ulsteinvik | 100,0%
Polaris Media Nord-Norge AS | 01.10.2008 | Tromsø | 100%
Harstad Tidende AS | 01.10.2008 | Harstad | 100%
VOL Vesterålen Online AS | 01.10.2008 | Sortland | 100%
AS Vesterålens Avis | 01.05.2010 | Stokmarknes | 100%
Andøyposten AS | 01.10.2008 | Andesnes | 77%
Folkebladet AS | 01.10.2008 | Finnsnes | 100%
Mediehuset iTromsø AS | 01.10.2008 | Tromsø | 95,9%
Nordavis AS 1) | 01.10.2008 | Alta | 83,7%
AS Framtid i Nord Avisdrift | 01.10.2008 | Storslett | 100%
Polaris Marked Nord AS | 06.12.2010 | Tromsø | 100%
Våganavisa AS | 31.01.2021 | Vågan | 100%
Kyst og Fjord AS | 01.08.2022 | Kjøllefjord | 100%
Mediehuset Kulingen AS | 01.08.2022 | Ørnes | 100%
Polaris Trykk AS | 01.10.2008 | Heimdal | 100%
Polaris Trykk Trondheim AS | 01.01.1999 | Heimdal | 100%
Polaris Trykk Orkanger AS | 03.07.2021 | Orkanger | 100%
Norsk Avisdrift AS | 01.11.2008 | Trondheim | 100%
Sør-Trøndelag Trykk AS | 01.01.1999 | Orkanger | 100%
Polaris Trykk Harstad AS | 01.10.2008 | Harstad | 100%
Polaris Distribusjon Nord-Norge AS | 01.10.2008 | Harstad | 100%
Polaris Trykk Ålesund AS | 02.04.2009 | Ålesund | 100%
Polaris Trykk Alta AS | 01.10.2008 | Alta | 100%
Stampen Media AB | 25.04.2019 | Göteborg | 100%
Västsvensk Tidningsdistribution AB | 27.04.2020 | Göteborg | 100%
Stampen Lokala Medier AB | 25.04.2019 | Göteborg | 100%
Polaris Media Sør AS | 06.01.2020 | Arendal | 87,5%
Agderposten AS | 06.01.2020 | Arendal | 100%
Fædrelandsvennen AS | 06.01.2020 | Kristiansand | 100%
Lindesnes AS | 06.01.2020 | Mandal | 100%
AS Farsunds Aktiebogtrykkeri | 06.01.2020 | Lyngdal | 89%
Lillesands-Posten AS | 06.01.2020 | Lillesand | 100%
Vennesla Tidene AS | 06.01.2020 | Vennesla | 100%
Polaris Distribusjon-Sør AS | 06.01.2020 | Kristiansand | 100%
Polaris Trykk Arendal AS | 06.01.2020 | Arendal | 100%
PM Grafisk Sør AS | 06.01.2020 | Arendal | 100%
PM Teknologi Sør AS | 06.01.2020 | Arendal | 100%
PM Tjenestesenter AS | 06.01.2020 | Arendal | 100%
AS Grimstad Adressetidende | 06.01.2020 | Grimstad | 100%
AS Varden | 06.01.2020 | Skien | 100%
Varden Ung AS | 21.08.2025 | Skien | 100%
Polaris Markedstjenester AS | 06.01.2020 | Kristiansand | 100%

| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Konsernregnskap | 120

| Årsrapport 2025 |

| Anskaffelses- tidspunkt | Forretnings- kontor | Eierandel
AS Setesdølen | 01.01.2025 | Setesdal | 100%
Polaris Media Vest AS | 01.03.2022 | Trondheim | 100%
PM Vest Utvikling AS | 01.06.2020 | Stord | 100%
Bladet Sunnhordland AS | 01.06.2020 | Stord | 100%
Bømlo-Nytt AS | 01.06.2020 | Bremnes | 100%
Sunnhordland Distribusjon AS | 01.06.2020 | Stord | 95%
Polaris Trykk Sunnhordland AS | 01.01.2022 | Stord | 100%
Stord24 AS | 16.07.2021 | Stord | 90%
Austevoll Forlag AS | 19.03.2022 | Storebø | 100%
A/S Lokalavisene | 01.10.2023 | Bergen | 51%
Vestnytt AS | 01.10.2023 | Øygarden | 100%
Askøyværingen AS | 01.10.2023 | Askøy | 100%
Forlaget Strilen AS | 01.10.2023 | Alver | 100%
Bygdanytt AS | 01.10.2023 | Bergen | 100%
Øyposten AS | 01.10.2023 | Straume | 100%
Randaberg 24 AS | 01.10.2023 | Randaberg | 100%
Polaris Media Øst AS | 17.10.2024 | Trondheim | 100%
Hallingdølen AS | 01.12.2024 | Ål | 89%

1) Det foreligger stemmebegrensninger i Nordavis AS. Polaris Media har vurdert at det foreligger faktisk kontroll og selskapet blir derfor
konsolidert som et datterselskap.
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Konsernregnskap | 121

| Årsrapport 2025 |

Datterselskap med vesentlige ikke-kontrollerende eierinteresser
Polaris Media ASA eide 70% av aksjene i PNV Media AB per 31.12.2024. Polaris Media ASA kjøpte 26. mars og 23. juli
henholdsvis 10 % og 20 % av aksjene i PNV Media AB fra Västerbottens-Kurirens Media AB og NWT Gruppen AB for
henholdsvis MSEK 97,5 og MSEK 195. Etter disse oppkjøpene eier konsernet 100 % av aksjene i P NV Media AB. PNV Media AB
ble avviklet i desember 2025 og Stampen Media AB eies nå direkte av Polaris Media ASA. Transaksjonenes effekt på
konsernets egenkapital var en reduksjon av ikke-kontrollerende interesser på MNOK 71,1 og en reduksjon av annen
egenkapital på MNOK 237,3. I mai økte Polaris Media Midt-Norge AS sin eierandel i Nea Radio AS fra 71,9 % til 94,3 % via en
rettet emisjon. Transaksjonens effekt på konsernets egenkapital var en økning av ikke-kontrollerende interesser med MNOK
2,0 (som følge av negativ annen egenkapital før transaksjonen) og en reduksjon av annen egenkapital på MNOK 2,4. I juli
2025 kjøpte Polaris Media Øst AS ytterligere 8,1%, av aksjene i Hallingdølen AS, for MNOK 4,3. Ikke-kontrollerende
aksjonærer hadde en opsjon på salg av andelen til konsernet. Deler av opsjonen er utøvd. I desember økte Polaris Media
Midt-Norge AS sin eierandel i Opp og Opdalingen AS med 9,4% til 85,21 % ved utkjøp av ikke-kontrollerende interesser for
MNOK 3,2.
Polaris Media ASA eier 87,5% av aksjene i Polaris Media Sør AS.
Polaris Media Vest eier 51% av aksjene i A/S Lokalavisene.

Resultat allokert til ikke-kontrollerende eierinteresser | 2025 | 2024
PNV Media | - | 6,0
Polaris Media Sør | 3,5 | 4,7
Polaris Media Vest | 5,0 | 3,7
Øvrige ikke-kontrollerende eierint. i Polaris Media Midt-Norge | 1,6 | 1,0
Øvrige ikke-kontrollerende eierint. i Polaris Media | 0,8 | 0,1
Sum | 10,9 | 15,5

I 2025 utbetalte Polaris Media Sør, Lokalavisene og Polaris Media Øst henholdsvis MNOK 2,2, MNOK 0,9 og MNOK 0,2 i
utbytte til sine ikke-kontrollerende interesser. I 2024 var utbytte til ikke-kontrollerende interesser i Polaris Media Sør på
MNOK 2,0.

Ikke-kontrollerende eierinteressers andel av egenkapitalen | 31.12.2025 | 31.12.2024
PNV Media | - | 68,4
Polaris Media Sør | 33,7 | 32,5
Ikke-kontrollerende eierint. i datterselskaper av Polaris Media Sør | 2,2 | 2,2
Polaris Media Vest | 40,0 | 35,9
Ikke kontrollerende eierint. i datterselskapet av Polaris Media Øst | 7,2 | 7,1
Øvrige ikke-kontrollerende eierint. i Polaris Media Midt-Norge | 18,4 | 14,0
Øvrige ikke-kontrollerende eierinteresser i konsernet | 9,8 | 9,3
Omregningsdifferanse | - | 1,1
Sum | 111,3 | 170,6

Nedenfor vises et sammendrag av finansiell informasjon for følgende underkonsern: PNV Media (kun for 2024), Polaris Media
Sør, Polaris Media Vest og Polaris Media Midt-Norge (kun for 2025).

| 2025 |  | 2024
RESULTAT | Polaris Media Midt-Norge | Polaris Media Sør | Polaris Media Vest |  | PNV Media | Polaris Media Sør | Polaris Media Vest
Driftsinntekter | 851,6 | 625,3 | 165,9 |  | 1 198,3 | 618,7 | 176,9
Driftskostnader | -783,3 | -566,9 | -148,4 |  | -1 090,1 | -552,1 | -167,0
Resultat fra selskap etter egenkapitalmetoden | 3,9 | - | 0,3 |  | - | - | 0,1
Av- og nedskrivninger | -44,3 | -35,4 | -8,2 |  | -74,2 | -34,8 | -15,1
Netto finansposter | 116,6 | 3,9 | -16,6 |  | -7,9 | 5,9 | -11,3
Resultat før skatt | 144,4 | 26,9 | -7,1 |  | 26,2 | 37,7 | -16,5
Skatt | -17,4 | -6,1 | -1,4 |  | -6,2 | -8,6 | 2,0
Resultat etter skatt | 127,0 | 20,8 | -8,5 |  | 20,0 | 29,1 | -14,5
Herav allokert til ikke-kontrollerende eierinteresser | 1,6 | 3,5 | 5,0 |  | 6,0 | 4,7 | 3,7

| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Konsernregnskap | 122

| Årsrapport 2025 |

| 31.12.2025 |  | 31.12.2024
BALANSE | Polaris Media Midt-Norge | Polaris Media Sør | Polaris Media Vest |  | PNV Media | Polaris Media Sør | Polaris Media Vest
Omløpsmidler | 918,8 | 252,6 | 46,7 |  | 163,7 | 253,5 | 24,7
Anleggsmidler | 141,7 | 63,3 | 83,0 |  | 285,0 | 14,0 | 92,4
Kortsiktig gjeld | 386,7 | 173,0 | 104,6 |  | 436,0 | 174,1 | 89,0
Langsiktig gjeld | 86,1 | 87,6 | 11,2 |  | 73,3 | 53,9 | 14,5

Note 4 Tilknyttede selskaper og felleskontrollert virksomhet
Regnskapsprinsipp
Tilknyttede og felleskontrollerte selskaper regnskapsføres etter egenkapitalmetoden, og konsernets andel av resultat etter
skatt og ikke-kontrollerende eierinteresser, innregnes i resultatet på egen linje. Dersom investeringen anses tett knyttet til
konsernets virksomhet presenteres resultatandelen som en del av driftsresultatet, hvis ikke over finans. Dersom det gjøres en
nedskrivning av andelens verdi, vil nedskrivningen bli presentert på samme linje. Tilknyttede og felleskontrollerte selskaper
som ikke selv rapporterer etter IFRS, blir omregnet før de innregnes i konsernet.
Tilknyttede selskaper
Polaris Media har betydelig innflytelse, men ikke kontroll over den finansielle og operasjonelle styringen av disse selskapene.
Polaris Media har følgende eier- og stemmeandeler i de største investeringene:

| Avisa Nordland AS | Helthjem Netthandel AS | Adresse- avisens Gravefond AS 1) | Trønder- Avisa AS | Levanger- Avisa AS 2)
Eierandel/ stemmeandel | 38% | 34% | 100,0% | 35% | 56%

Merverdianalyse | Avisa Nordland AS | Helthjem Netthandel AS | Adresse- avisens Gravefond AS | Trønder- Avisa AS | Levanger- Avisa AS | Øvrige | Sum
Balanseført egenkapital på kjøpstidspunktet | 12,0 | 6,4 | 15,0 | 2,0 | 1,7 | 7,2 | 44,4
Goodwill | 26,2 | 6,4 | - | 34,7 | 3,3 | 2,0 | 72,5
Anskaffelseskost | 38,2 | 12,7 | 15,0 | 36,7 | 5,0 | 9,2 | 116,9

2025 | Avisa Nordland AS | Helthjem Netthandel AS | Adresse- avisens Gravefond AS | Trønder- Avisa AS | Levanger- Avisa AS | Øvrige | Sum
Beregning av årets resultatandel
Andel årets resultat | 8,1 | -8,7 | - | 3,6 | 1,1 | 0,3 | 4,4
Korrigering av tidligere års estimerte resultatandeler | -0,2 | - | - | 0,5 | 0,4 | 0,1 | 0,9
Årets resultatandel tilknyttede selskap 3) | 7,9 | -8,6 | - | 4,1 | 1,5 | 0,5 | 5,3

2025 | Avisa Nordland AS | Helthjem Netthandel AS | Adresse- avisens Gravefond AS | Trønder- Avisa AS | Levanger- Avisa AS | Øvrige | Sum
Beregning av balanseført verdi
Balanseført verdi 1.1 | 35,0 | 16,3 | - | 43,9 | 9,2 | 7,8 | 112,3
Tilgang i perioden | - | 5,1 | 15,0 | - | - | 8,5 | 28,6
Årets resultatandel | 7,9 | -8,6 | - | 4,1 | 1,5 | 0,5 | 5,3
Årets resultatandel OCI | - | -0,3 | - | - | - | - | -0,3
Nedskrivning av investert beløp | - | - | -2,8 | - | - | - | -2,8
Utbytte | -6,8 | - | - | -1,8 | - | - | -8,6
Balanseført verdi 31.12 | 36,1 | 12,5 | 12,3 | 46,2 | 10,7 | 16,7 | 134,5

| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Konsernregnskap | 123

| Årsrapport 2025 |

1) Adresseavisens Gravefond AS ble etablert i desember 2025 der Adresseavisen AS eier 49 999 av 50 000 aksjer. På grunn av
vedtektsbestemmelser anses investeringen som et tilknyttet selskap.
2) Det foreligger en vedtektsfestet stemmerettsbegrensning der ingen aksjonær kan stemme for mer enn en aksje. Det er vurdert at Polaris
har betydelig innflytelse over investeringen.
3) "Resultat fra selskaper etter egenkapitalmetoden" MNOK 8,0 består av resultatandel tilknyttede selskaper MNOK 7,5 og resultatandel
felleskontrollert virksomhet MNOK 0,5. Av årets resultatandel fra tilknyttede selskaper på MNOK 5,3 er MNOK 7,5 presentert på
regnskapslinjen Resultat fra selskaper etter egenkapitalmetoden og MNOK -2,2 inngår i regnskapslinjen Finanskostnader. Investeringen i
Folkeinvest AS er klassifisert som ikke-driftsrelatert investering og inngår i "øvrige" i tabellen over.

2024 | Avisa Nordland AS | Helthjem Netthandel AS | Good Game AS | Trønder- Avisa AS | Levanger- Avisa AS | Øvrige | Sum
Beregning av årets resultatandel
Andel årets resultat | 7,2 | 0,8 | -2,6 | 3,6 | 0,8 | 0,5 | 10,3
Korrigering av tidligere års estimerte resultatandeler | -0,1 | -0,5 |  | 0,2 | -0,3 | -0,2 | -1,0
Årets resultatandel tilknyttede selskap | 7,1 | 0,3 | -2,6 | 3,8 | 0,5 | 0,3 | 9,3

2024 | Avisa Nordland AS | Helthjem Netthandel AS | Good Game AS 1) | Trønder- Avisa AS | Levanger- Avisa AS | Øvrige | Sum
Beregning av balanseført verdi
Balanseført verdi 1.1 | 31,0 | 9,2 | 7,0 | 41,1 | 8,8 | 9,0 | 106,2
Tilgang i perioden | - | 6,8 |  | - | - | - | 6,8
Årets resultatandel | 7,1 | 0,3 | -2,6 | 3,8 | 0,4 | 0,3 | 9,3
Nedskrivning av identifiserbare merverdier | - | - |  | - | - | - | -
Utbytte | -3,0 | - | - | -1,1 | - | -0,9 | -4,9
Avgang | - | - | -4,4 |  | - | -0,7 | -5,1
Balanseført verdi 31.12 | 35,0 | 16,3 | - | 43,9 | 9,2 | 7,8 | 112,3

1) Eierandelen i Good Game AS ble redusert fra 22% til 19,5% etter emisjon i 2024 og defineres derfor som investering i aksjer og andeler
per 31. desember 2024
Felleskontrollerte virksomheter
Konsernet har 50% eierandel og stemmeandel i mediehuset Dølen AS, og utøver felles kontroll over selskapet. Dølen AS er et
mediehus med utgiversted på Vinstra.

Merverdianalyse | Dølen AS
Balanseført egenkapital på kjøpstidspunktet | 0,8
Goodwill | 4,5
Merkenavn | 0,1
Kunderelasjoner | 2,4
Anskaffelseskost | 7,9

2025 | Dølen AS
Beregning av årets resultatandel
Andel årets resultat | 0,6
Avskrivning og nedskrivning av identifiserbare merverdier | -0,1
Årets resultatandel felleskontrollert virksomhet | 0,5

2025 | Dølen AS
Beregning av balanseført verdi
Balanseført verdi 01.01 | 10,0
Årets resultatandel | 0,5
Utbytte | -0,1
Balanseført verdi 31.12 | 10,4

| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Konsernregnskap | 124

| Årsrapport 2025 |

2024 | Dølen AS
Beregning av årets resultatandel
Andel årets resultat | 0,5
Avskrivning og nedskrivning av identifiserbare merverdier | -0,1
Årets resultatandel | 0,4

2024 | Dølen AS |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Beregning av balanseført verdi |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Balanseført verdi 01.01 | 9,7 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Årets resultatandel | 0,4 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Utbytte | -0,1 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Balanseført verdi 31.12 | 10,0 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |

Note 5 Segmentinformasjon
Inndelingen i de ulike driftssegmentene er basert på konsernets ledelses- og internrapporteringsstruktur.
Internrapporteringen omfatter kun resultatsiden av regnskapet. Konsernsjefen er definert som selskapets øverste
beslutningstaker, med ansvar for allokering av ressurser til og vurdering av inntjening i driftssegmentene.
Inntektene i mediehusene er hovedsakelig annonseinntekter og brukerinntekter. I tillegg mottar noen av mediehusene
pressestøtte, se Note 6 Driftsinntekter og andre inntekter. Trykk (Norge) og distribusjon driver henholdsvis trykkeri- og
distribusjonsvirksomhet, og genererer inntekter gjennom trykkeri- og distribusjonsaktiviteter. «Øvrig/konsernfunksjon» i
tabellen nedenfor består av morselskapet Polaris Media ASA og PNV Media AB. PNV Media AB var holdingselskap for aksjene
i Stampen Media fram til oktober 2025 da selskapet ble avviklet. Disse virksomhetene anses ikke som tilstrekkelig vesentlige
til å rapporteres som egne segment.
Informasjon om konsernets rapporteringspliktige driftssegmenter presenteres nedenfor.

| 2025 | 2024
Mediehus Norge |  |
Annonseinntekter papir | 233,9 | 270,3
Digitale annonseinntekter | 362,3 | 344,0
Brukerinntekter papir | 660,2 | 650,5
Digitale brukerinntekter | 703,7 | 578,4
Distribusjonsinntekter | 1,5 | 0,1
Øvrige inntekter | 117,5 | 109,1
Sum driftsinntekter | 2 079,1 | 1 952,6
Varekostnad | 214,9 | 232,3
Lønn og personalkostnader | 1 119,4 | 1 027,6
Annen driftskostnad | 530,2 | 514,9
Sum driftskostnader | 1 864,6 | 1 774,8
Resultat fra selskap etter egenkapitalmetoden | 10,6 | 8,5
EBITDA | 225,1 | 186,3
Av- og nedskrivninger | 104,3 | 104,2
EBIT | 120,8 | 82,1
Mediehus Sverige |  |
Annonseinntekter papir | 139,1 | 156,1
Digitale annonseinntekter | 141,5 | 126,8
Brukerinntekter papir | 376,1 | 425,1
Digitale brukerinntekter | 303,4 | 249,6
Øvrige inntekter | 106,0 | 103,6
Sum driftsinntekter | 1 066,0 | 1 061,3

| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Konsernregnskap | 125

| Årsrapport 2025 |

| 2025 | 2024
Varekostnad | 136,0 | 142,5
Lønn og personalkostnader | 444,1 | 396,2
Annen driftskostnad | 392,4 | 407,1
Sum driftskostnader | 972,6 | 945,8
EBITDA | 93,5 | 115,5
Av- og nedskrivninger | 57,8 | 51,8
EBIT | 35,7 | 63,7
Trykk (Norge) |  |
Trykkeriinntekter interne aviser | 107,9 | 127,5
Trykkeriinntekter eksterne aviser | 102,5 | 125,3
Siviltrykkinntekter | 58,1 | 84,8
Øvrige inntekter | 9,4 | 17,0
Sum driftsinntekter | 277,9 | 354,6
Varekostnad | 97,6 | 137,9
Lønn og personalkostnader | 94,6 | 125,5
Annen driftskostnad | 34,9 | 42,0
Sum driftskostnader | 227,1 | 305,3
EBITDA | 50,8 | 49,3
Av- og nedskrivninger | 43,8 | 51,4
EBIT | 7,0 | -2,1
Distribusjon Norge |  |
Distribusjonsinntekter eksternt | 228,1 | 231,7
Distribusjonsinntekter interne aviser | 154,3 | 170,0
Øvrige inntekter | 0,0 | 0,0
Sum driftsinntekter | 382,4 | 401,7
Varekostnad | 0,0 | 0,0
Lønn og personalkostnader | 80,3 | 80,1
Annen driftskostnad | 288,4 | 298,9
Sum driftskostnader | 368,7 | 379,1
Resultat fra selskap etter egenkapitalmetoden | 2,0 | -0,4
EBITDA | 15,7 | 22,2
Av- og nedskrivninger | 7,4 | 6,1
EBIT | 8,3 | 16,1
Distribusjon Sverige |  |
Distribusjonsinntekter eksternt | 120,4 | 140,0
Distribusjonsinntekter interne aviser | 198,6 | 222,2
Øvrige inntekter | 0,8 | 0,5
Sum driftsinntekter | 319,7 | 362,7
Varekostnad | 20,7 | 26,2
Lønn og personalkostnader | 263,7 | 287,9
Annen driftskostnad | 54,4 | 55,7
Sum driftskostnader | 338,8 | 369,8
EBITDA | -19,1 | -7,1
Av- og nedskrivninger | 25,1 | 22,4
EBIT | -44,1 | -29,5

| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Konsernregnskap | 126

| Årsrapport 2025 |

| 2025 | 2024
Øvrig/konsernfunksjon | -93,8 | -90,1
Resultat fra selskap etter egenkapitalmetoden | -4,6 | 1,5
Driftsresultat (EBITDA) | 267,6 | 277,6
Sum av- og nedskrivinger | 238,4 | 235,9
Av- og nedskriving øvrige | 8,4 | 9,0
Driftsresultat (EBIT) | 20,8 | 32,7
Engangseffekter | 42,0 | 12,5
EBIT justert 1) | 62,9 | 45,2

1) EBIT justert viser resultat ekskludert engangseffekter, og anvendes som resultatmål for å måle underliggende drift. Det ble i 2025 bokført
totalt MNOK 42,0 i engangseffekter, hvilket består av følgende: MNOK 51 i avsetninger til gavepensjoner og sluttvederlag i forbindelse
med effektiviseringstiltak, samt MNOK 9 i gevinst fra eiendomssalg. I 2024 ble det bokført totalt MNOK 12,5 i engangseffekter, hvilket
består av følgende: avvikling av trykkerikontrakt i Sverige og sluttavtaler knyttet til Trykk (Norge).
Note 6 Driftsinntekter og andre inntekter
Regnskapsprinsipp
Driftsinntekter fra kontrakter med kunder
Driftsinntekter fra kontrakter med kunder innregnes når kontrollen over en vare eller tjeneste er overført til kunden og i
henhold til det beløp som reflekterer hva konsernet forventer å motta, for varen eller tjenesten. Konsernet har konkludert
med at de er prinsipale i dets hovedinntektsstrømmer, fordi de kontrollerer varene og tjenestene før disse overføres til
kunden.
Konsernet har fire typer hovedinntektsstrømmer:
(1) Brukerinntekter på papir og digitalt
Brukerinntekter på papir og digitalt innregnes i takt med leveringen (abonnementsperioden), og måles til det beløpet som
forventes mottatt som vederlag fra kunden. Kampanjeprisreduksjoner fordeles på samme måte. For løssalg til bedriftskunder
hvor kunden kan returnere aviser, blir inntektene innregnet ved levering, hensyntatt estimat for forventet retur.
Avisabonnement forskuddsbetales, enten per måned, kvartal, halvår eller år.
(2) Annonseinntekter på papir og digitalt
Inntekter fra annonsering i papiraviser innregnes på publiseringsdatoen(e). Inntekter fra digitale annonsekampanjer
innregnes basert på visninger over kampanjeperioden eller den perioden annonsen fremvises på nettstedet. "Klikkbaserte"
inntekter er inntekter mottatt på grunnlag av antall ganger en annonse på nettstedet "klikkes" og brukeren sendes videre til
annonsørens hjemmeside. Dersom data er tilgjengelig, skal inntekt innregnes for hvert klikk i annonseperioden. Annonsesalg
kan også skje mot bytteavtaler (barter), som ved sponsoravtaler. Kunden får annonseplass i en av konsernets aviser eller
digitale flater, mot at mediehuset mottar en gjenytelse i annet enn penger, f.eks. billetter til en fotballkamp, profilering etc. I
slike tilfeller faktureres leveransen, henholdsvis annonsesalget og motytelsen fra hver av partene som om det har skjedd et
reelt salg/kjøp. For annonserelaterte tjenester innregnes inntekter når tjenesten er levert. Innenfor annonsesalg kan
produktene selges hver for seg eller i rabatterte pakker. Salgsvederlaget fra produkt solgt som pakker (inkludert rabatt)
allokeres eller fordeles til de ulike produkter som er solgt som om de var solgt hver for seg. Normal kredittid for annonsesalg
er 14 dager. I spesielle tilfeller og for salg til mediebyråer er kredittiden lengre.
(3) Trykkeriinntekter
Trykkeriinntekter omfatter inntekt knyttet til trykking av konsern- og eksternaviser, inkludert redaksjonelle bilag og reklame-/
annonsebilag, siviltrykk (reklameavis) og andre magasiner/bilag (f.eks. tema, events m.m.). Trykkeriinntekter innregnes på
leveringstidspunktet, og måles til det beløpet som forventes mottatt som vederlaget fra kunden. Normal kredittid er 20 dager
etter levering.
(4) Distribusjonsinntekter
Distribusjonsinntekter er inntekter knyttet til distribusjon av interne og eksterne aviser, samt pakker, post og andre
vareleveranser. Inntekten innregnes på leveringstidspunktet. Normal kredittid er 14 dager etter levering.
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Konsernregnskap | 127

| Årsrapport 2025 |

Generelt
Konsernet har valgt å benytte den praktiske tilnærmingen om å ikke justere det avtalte vederlaget for virkningen av et
vesentlig finansieringselement dersom foretaket ved kontraktsinngåelsen forventer at perioden mellom leveranse til kunden,
og tidspunkt for betaling fra kunden, vil være ett år eller mindre. Forskuddsbetaling fra kunder kan være opptil et år frem i
tid, ellers er kredittiden på konsernets produkter maksimalt 60 dager.

| Norge | Sverige | Totalt
Annonseinntekter | 2025 | 2024 | 2025 | 2024 | 2025 | 2024
Annonseinntekter papir | 233,5 | 269,8 | 139,1 | 156,1 | 372,6 | 425,9
Digitale annonseinntekter | 305,3 | 289,0 | 141,5 | 126,8 | 446,7 | 415,8
Annonserelaterte tjenester | 57,0 | 55,0 | 0,0 | 0,0 | 57,0 | 55,0
Sum annonseinntekter | 595,8 | 613,9 | 280,5 | 282,9 | 876,3 | 896,8
Brukerinntekter |  |  |  |  |  |
Brukerinntekter papir | 625,6 | 612,8 | 368,2 | 417,7 | 993,9 | 1 030,5
Digitale brukerinntekter 1) | 703,7 | 578,4 | 303,4 | 249,6 | 1 007,1 | 828,1
Løssalgsinntekter | 34,6 | 37,7 | 7,9 | 7,5 | 42,5 | 45,2
Sum brukerinntekter | 1 363,9 | 1 229,0 | 679,5 | 674,8 | 2 043,4 | 1 903,8
Trykkeriinntekter |  |  |  |  |  |
Aviser | 102,5 | 125,3 | 0,0 | 0,0 | 102,5 | 125,3
Siviltrykk | 58,1 | 84,8 | 0,0 | 0,0 | 58,1 | 84,8
Sum trykkeriinntekter | 160,6 | 210,1 | 0,0 | 0,0 | 160,6 | 210,1
Distribusjonsinntekter | 229,6 | 231,8 | 120,4 | 140,0 | 350,0 | 371,8
Sum driftsinntekter | 2 349,9 | 2 284,8 | 1 080,4 | 1 097,7 | 3 430,3 | 3 382,5

1) Inntekter fra rene digitale produkter. Inkluderer ikke en andel av inntekter fra Komplett.
Alle inntekter er knyttet til kontrakter med kunder. Konsernet har ingen kontraktseiendeler (leveranser som ennå ikke er
fakturert). Se Note 20 Kontraktsforpliktelse fra kontrakter med kunder for informasjon om kontraktsforpliktelser.
Regnskapsprinsipp
Flere av konsernets datterselskaper mottar offentlig støtte i form av produksjonstilskudd (pressestøtte og annen
mediestøtte) og innovasjonstilskudd.
Offentlige tilskudd regnskapsføres når det foreligger rimelig sikkerhet for at selskapet vil oppfylle vilkårene knyttet til
tilskuddene. Inntektsføring er foretatt for søkt, ikke mottatt støtte per årsskiftet, når selskapet tilfredsstiller kriteriene for å
motta støtte. Driftstilskudd innregnes over tilskuddsperioden og presenteres som andre driftsinntekter.
Øvrige inntekter regnskapsføres i takt med når de er opptjent.

| Norge | Sverige | Totalt
Andre inntekter | 2025 | 2024 | 2025 | 2024 | 2025 | 2024
Pressestøtte og annen mediestøtte | 57,1 | 58,6 | 90,2 | 86,5 | 147,3 | 145,1
Generell redaksjonsstøtte og annen støtte | 2,8 | 1,7 | - | - | 2,8 | 1,7
Husleie | 2,0 | 2,0 | - | - | 2,0 | 2,0
Gevinst ved salg av driftsmidler | 10,4 | 0,4 | 0,8 | 1,1 | 11,2 | 1,5
Andre driftsinntekter 1) | 45,1 | 51,7 | 11,9 | 13,1 | 56,9 | 64,8
Sum andre inntekter | 117,3 | 114,4 | 102,9 | 100,6 | 220,2 | 215,0

1) Andre driftsinntekter består hovedsakelig av IT- og regnskapstjenester, inntekter fra digitale mediearkiv, barter, bingoinntekter og
faktureringsavgifter.
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Konsernregnskap | 128

| Årsrapport 2025 |

Note 7 Varekostnader

| 2025 | 2024
Trykkerikostnad og innkjøp av råvarer | 177,6 | 229,5
Innkjøpt redaksjonelt innhold | 134,7 | 134,2
Andre varekostnader | 47,9 | 47,0
Varekostnad | 360,2 | 410,7

Note 8 Lønn og godtgjørelser

| Note | 2025 | 2024
Lønn og feriepenger |  | 1 570,5 | 1 497,8
Arbeidsgiveravgift/sosiale kostnader |  | 316,8 | 307,4
Pensjonskostnad | 9 | 141,6 | 130,4
Annen personalkostnad |  | 25,3 | 36,9
Sum |  | 2 054,2 | 1 972,5

Gjennomsnittlig antall årsverk (unntatt avisbud) 1,2) | 1 787 | 1 802

1) Årsverk i selskaper kjøpt i løpet av 2024 og 2025 er inkludert pro rata i relevante regnskapsår basert på oppkjøpstidspunkt. Ekskludert
effekten av oppkjøpte selskaper (Hallingdølen AS og AS Setesdølen) ble gjennomsnittlig antall årsverk redusert fra 1 800 i 2024 til 1 749 i
2025.
2) I tillegg var det ansatt 133 (121) avisbud i Norge og 493 (712) avisbud i Sverige per 31. desember 2025. Avisbudene utgjorde i
gjennomsnitt 387 (446) årsverk i 2025.
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Konsernregnskap | 129

| Årsrapport 2025 |

Ytelser til ledende ansatte
Medlemmer av konsernledelsen er definert som ledende ansatte. Tabellene viser vederlag opptjent i det aktuelle
regnskapsåret og omfatter kun den perioden den enkelte har vært medlem av konsernledelsen.

2025 |  | Antall aksjer 1) | Årslønn 2) | Prestasjons- basert lønn 3) | Pensjon 4) | Annen godtgjørelse 5) | Sum
Beløp i tusen NOK
Per Axel Koch | Konsernsjef | 157 593 | 4 053 | 216 | 205 | 716 | 5 190
Jørgen Aune | CFO | 1 080 | 2 834 | 334 | 335 | 251 | 3 754
Håvard Kvalheim | Adm. dir. FVN / PM Sør | 5 949 | 2 859 | 494 | 338 | 210 | 3 901
Tove Nedreberg | Adm. dir. Adresseavisen / PMMN | 18 102 | 3 113 | 539 | 372 | 262 | 4 286
Kirsti Husby | Sjefredaktør Adresseavisen | 3 161 | 2 833 | 489 | 338 | 334 | 3 994
Harald Rise | Adm. dir. PMNV og PMNN | 5 599 | 2 785 | 482 | 333 | 295 | 3 895
Eivind Ljøstad 6) | Sjefredaktør Fædrelandsvennen | 1 609 | 2 997 | 518 | 444 | 192 | 4 151
Asle Vestvik 7) | CTO | 3 974 | 1 434 | 45 | 111 | 95 | 1 685
Mari B. Hjelmeland 8) | Konstituert CPO | 737 | 249 | - | 24 | 10 | 283
Johan Hansson 9) | Adm. dir. Stampen Media | 17 080 | 2 995 | - | 1 232 | 112 | 4 339
Christofer Ahlqvist 9,10) | Sjefredaktør Göteborgs-Posten | 715 | 2 153 | - | 491 | 51 | 2 695

2024 |  | Antall aksjer | Årslønn | Prestasjons- basert lønn | Pensjon | Annen godtgjørelse | Sum
Beløp i tusen NOK
Per Axel Koch | Konsernsjef | 157 352 | 3 913 | 1 463 | 210 | 586 | 6 171
Jørgen Aune | CFO | 839 | 2 556 | 708 | 304 | 239 | 3 807
Håvard Kvalheim | Adm. dir. FVN / PM Sør | 5 358 | 2 699 | 266 | 323 | 203 | 3 491
Tove Nedreberg | Adm. dir. Adresseavisen / PMMN | 17 861 | 3 005 | 538 | 338 | 306 | 4 186
Kirsti Husby | Sjefredaktør Adresseavisen | 2 920 | 2 700 | 59 | 308 | 267 | 3 333
Harald Rise | Adm. dir. PMNV og PMNN | 5 358 | 2 657 | 262 | 319 | 295 | 3 534
Eivind Ljøstad | Sjefredaktør Fædrelandsvennen | 1 368 | 2 856 | 62 | 426 | 183 | 3 527
Johan Hansson | Adm. dir. Stampen Media | 16 226 | 3 003 | 407 | 940 | 100 | 4 450

1) Aksjebeholdning i Polaris Media ASA per 31.12
2) Vedkommendes mottatte fastlønn i henhold til sammenstillingsoppgave for regnskapsåret, i tillegg til opptjente feriepenger av fastlønn i
samme år
3) Bonus/prestasjonsbasert lønn (PBL) opptjent i regnskapsåret. Utbetaling skjer påfølgende år, og er for regnskapsåret 2025 gjennomført i
1. kvartal 2026. Se "Rapport om godtgjørelse til ledende personer 2025" på www.polarismedia.no for nærmere informasjon.
4) Årets innbetalinger til vedkommendes innskuddsbaserte pensjonsordning, pluss årets opptjente rettigheter i eventuelle ytelsesbaserte
pensjonsordninger
5) Annen godtgjørelse består i hovedsak av fordel av firmabil, faste tillegg for bil, innberettet fordel av forsikringsordninger og øvrige
naturalytelser
6) Fratrådte som medlem av konsernledelsen 01.03.26
7) Medlem av konsernledelsen fra 01.06.25
8) Medlem av konsernledelsen fra 01.11.25
9) Ytelser utbetales i SEK. Valutakurser benyttet ved omregning til NOK: 1,017 (2024) og 1,059 (2025). Hansson har i perioden frasagt seg
SEK 315 000 (2024) og SEK 570 000 (2025) i årslønn for likelydende pensjonsgodtgjørelse.
10) Medlem av konsernledelsen fra 01.04.25
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Konsernregnskap | 130

| Årsrapport 2025 |

Honorar styre og valgkomité
Medlemmer av konsernstyret er definert som ledende ansatte. Tabellen viser utbetalte honorarer i henhold til
vedkommendes sammenstillingsoppgave for aktuelle regnskapsår.

|  |  |  | 2025 | 2024
Beløp i tusen NOK |  | Ansatt- rep. | Antall aksjer 1) | Styre- honorar | Komité- honorar | Sum | Styre- honorar | Komité- honorar | Sum
Styre |  |  |  |  |  |  |  |  |
Trond Berger | Leder |  | 2 017 | 545 | 31 | 576 | 487 | 15 | 502
Stefan Persson 2) | Nestleder (fra mai 2025) |  | 6 000 | 320 | 69 | 389 | 260 | 66 | 326
Stig Eide Sivertsen 2,3,4) | Medlem |  | 7 143 | 293 | 146 | 439 | 260 | 138 | 398
Bente Sollid 2,5) | Medlem |  | 1 853 | 293 | 23 | 316 | 260 | 7 | 267
Thale S. Kuvås Solberg | Medlem |  |  | 293 | 69 | 362 | 260 | 34 | 294
Gard Steiro | Medlem (fra mai 2024) |  |  | Mottok ikke personlig honorar 6)
Anette Björkman 2) | Medlem (fra mai 2025) |  | 1 000 | 160 | - | 160 | - | - | -
Lajla Ellingsen | Medlem | Ja | 507 | 293 | 31 | 324 | 260 | 15 | 275
Steinar Vindsland | Medlem | Ja | 807 | 293 | - | 293 | 260 | - | 260
Monica V. Giske | Medlem (fra mai 2024) | Ja |  | 293 | - | 293 | 133 | - | 133
Ingeborg Volan | Vara |  |  | 19 | - | 19 | 29 | - | 29
Kristian Holm Lamo 7) | Vara (fra mai 2024) | Ja | 872 | 19 | - | 19 | - | - | -
Elisabeth Bergquist 7) | Vara (fra mai 2024) | Ja |  | 19 | - | 19 | - | - | -
Eirik Meling 7) | Vara (fra mai 2024) | Ja | 241 | 19 | - | 19 | - | - | -
Fratrådte medlemmer |  |  |  |  |  |  |  |  |
Knut Ivar Solnes | Medlem (til mai 2024) |  |  | Mottok ikke personlig honorar 6)
Christer Pedersen | Medlem (til mai 2024) | Ja |  | - | - | - | 127 | - | 127
Espen Rasmussen | Vara (til mai 2024) | Ja |  | - | - | - | 18 | - | 18
Anita Pedersen | Vara (til mai 2024) | Ja |  | - | - | - | 18 | - | 18
Guri Svarva | Vara (til mai 2024) | Ja |  | - | - | - | 18 | - | 18
Valgkomite |  |  |  |  |  |  |  |  |
Gunnar Bovim 8) | Leder |  |  | - | 56 | 56 | - | 101 | 101
Arild Nysæther | Medlem |  |  | - | 46 | 46 | - | 44 | 44
Sture Bergman | Medlem (til mai 2025) |  |  | - | 23 | 23 | - | 44 | 44
Stine Halla | Medlem |  |  | Mottok ikke personlig honorar 6)
Victoria Svanberg | Medlem (fra mai 2025/ nestleder styre til mai 2025) |  |  | 156 | 47 | 203 | 305 | 15 | 320

1) Aksjebeholdning i Polaris Media ASA per 31.12.25 for nåværende styremedlemmer
2) Aksjene er eid gjennom heleid investeringsselskap
3) Mottok i 2024 i tillegg NOK 100 000 for merarbeid ut over styrearbeidet i forbindelse med salget av konsernets aksjer i FINN.no AS til
Schibsted ASA
4) Beløp oppgitt i henhold til vedtatt honorar. Det ble i 2025 utbetalt kr 80 000 for mye i honorar grunnet en feilutbetaling. Beløpet ble etter
avtale med Eide Sivertsen trukket fra honorar utbetalt i første kvartal i 2026.
5) Beløp oppgitt i henhold til vedtatt honorar. Det ble i 2025 utbetalt kr 80 000 for lite i honorar grunnet en feilutbetaling. Beløpet ble etter
avtale med Sollid utbetalt i første kvartal i 2026.
6) For medlemmer av styre og komiteer som ikke mottar personlig honorar mottar Polaris Media ASA faktura for honorar fra
vedkommendes arbeidsgiver
7) For varamedlemmer avregnes og utbetales honorar i påfølgende regnskapsår
8) Mottok i 2024 en tilleggsgodtgjørelse på NOK 46 300 etter vedtak på ordinær generalforsamling i Polaris Media ASA 7. mai 2024. Se
protokoll på www.polarismedia.no for nærmere informasjon.
For beskrivelse av kompensasjonsordningene for ledende ansatte, se Retningslinjer for lønn og annen godtgjørelse til ledende
personer tilgjengelig på www.polarismedia.no.
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Konsernregnskap | 131

| Årsrapport 2025 |

Note 9 Pensjoner
Regnskapsprinsipp
Ytelsesbaserte pensjonsordninger
Ytelsesbaserte pensjonsordninger vurderes til nåverdien av de fremtidige pensjonsytelser som regnskapsmessig anses
opptjent på balansedagen. Pensjonsmidler vurderes til virkelig verdi. Diskonteringsrenten fastsettes med utgangspunkt i
renten på obligasjoner med fortrinnsrett (OMF) som reflekterer tidshorisonten for oppgjøret av pensjonsforpliktelsen.
Forventet avkastning beregnes med den samme rente som er benyttet ved diskontering. Aktuarmessige gevinster og tap
innregnes i andre inntekter og kostnader i den perioden de oppstår. Periodens netto pensjonskostnad presenteres som
lønns- og personalkostnader. I oppstilling av konsernets finansielle stilling presenteres netto pensjonsforpliktelse inklusive
arbeidsgiveravgift.
Innskuddsbaserte pensjonsordninger
Pensjonspremien kostnadsføres når den påløper.
Estimatutsikkerhet
Beregning av pensjonskostnader og netto ytelsesbaserte pensjonsforpliktelser (forskjellen mellom ytelsesbaserte
pensjonsforpliktelser og pensjonsmidler) foretas på grunnlag av en rekke estimater og forutsetninger. Endringer i og avvik fra
estimater og forutsetninger påvirker virkelig verdi av netto ytelsesbaserte pensjonsforpliktelser. Endringer i
diskonteringsrenten er den individuelle endringen som har størst betydning for fastsettelsen av pensjonskostnader og
forpliktelse.
Selskapene i konsernet har innskuddsbaserte pensjonsordninger. Innskudd i ordningene kostnadsføres når de påløper. Alle
pensjonsordningene i den norske delen av konsernet oppfyller kravene etter lov om obligatorisk tjenestepensjon. Per 31.
desember 2025 var det 1 840 (1 771) medlemmer i ordningen i den norske delen av konsernet. I den svenske delen av
konsernet får alle som er fylt 25 år og mottar lønn fra selskapet innskuddspensjon, uavhengig av stillingsandel. Kostnadsførte
innskudd i konsernet utgjorde MNOK 130,5 (121,5) i 2025.
De fleste av konsernets ansatte i Norge er omfattet av AFP-ordningen. Dette gir deltakerne en pensjonsytelse som er et
livsvarig påslag til den ordinære pensjonsordningen. Ordningen finansieres gjennom tilskudd fra de deltakende bedriftene og
er en ytelsesbasert flerforetaksordning. Det er per i dag ikke tilstrekkelig informasjon til å beregne noen forpliktelse for AFP-
ordnin gen og det årlige tilskuddet blir derfor resultatført på samme måte som innskuddspensjoner. Tilskuddet fastsettes av
LO/NHO-ordningen.
Konsernsjefen har en avtale om at han kan gå av med førtidspensjon fra fylte 60 år. Ytelsen gir rett til 70% av årslønn fastsatt
per 1. januar 2013, regulert årlig i samsvar med den generelle lønnreguleringen i Polaris Media-konsernet. Ordningen gjelder
ved pensjonering i perioden fra fylte 60 til 67 år. Skjer uttak på et senere tidspunkt enn forutsatt i beregningsgrunnlaget, vil
det føre til reversering av tidligere resultatførte pensjonskostnader. I 2025 ble det inntektsført MNOK 2,8 (2,8) knyttet til
denne ordningen. Forpliktelsen er fullfinansiert gjennom avsatt bankinnskudd på MNOK 42,3 (MNOK 34) som står på en
sperret bankkonto.
Konsernet avviklet ytelsesbaserte pensjonsordninger for alle født etter 1953 i 2014. Aktive medlemmer født i 1953 eller
tidligere, samt pensjonister, beholdt sin opprinnelige ytelsesplan i pensjonskassen. Ved avvikling av de ytelsesbaserte
pensjonsordningene i Adresseavisens Pensjonskasse, ble det utstedt fripoliser. Disse ble utstedt på det nye
dødelighetsgrunnlaget K2013.
Adresseavisens pensjonskasse ble avviklet fra november 2022. Ved sluttoppgjøret i 2023 mottok Polaris Media MNOK 9,6 i
tilbakeført egenkapital, mens MNOK 10,8 ble stående som fordring mot Storebrand knyttet til forventet overføring til
premiefondet i SpareBank 1. Fordringen ble nedskrevet i 2024 og ført som estimatavvik over OCI etter svak verdiutvikling i
pensjonsmidlene.
Polaris Media har en usikret driftspensjonsordning for ansatte med lønn over 12G, samt medlemmer med
pensjonskompensasjon (etter overgang fra ytelses- til innskuddspensjon). Polaris Media innbetaler et avtalt månedlig tilskudd
til driftspensjonsordningen for hvert medlem. Tilskuddet plasseres i verdipapirfond i Storebrand Asset Management AS der
medlemmene har investeringsvalg. Medlemmene har all investeringsrisiko. All avkastning tilføres pensjonskapitalen netto
etter fradrag for forvaltningskostnader. Forpliktelsen tilsvarer midlene og er ikke bokført i regnskapet per 31.12.2025.
Arbeidsgiveravgift knyttet til innbetalt kapital er avsatt som pensjonsforpliktelse og tilsvarer MNOK 4,6 (4,2) per 31.12.2025.
Pensjonsforutsetninger i den norske delen av konsernet er fastsatt med utgangspunkt i NRS' oppdaterte veiledning for
pensjonsforutsetninger per 30. september 2025.
Konsernet har valgt å benytte markedsrenten for foretaksobligasjoner av høy kvalitet (OMF) ved fastsettelse av
diskonteringsrenten. Ved beregning av forpliktelsen er følgende sentrale forutsetninger lagt til grunn:
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Konsernregnskap | 132

| Årsrapport 2025 |

| 2025 | 2024
Diskonteringsrente | 4,00% | 3,30%
Forventet avkasting | 4,00% | 3,30%
Lønnsregulering | 4,00% | 3,50%
Pensjonsregulering | 2,70% | 1,90%
Pensjonsreg. opptj, folketrygden | 3,75% | 3,25%

Årets pensjonskostnad er sammensatt slik: | Note | 2025 | 2024
Årets pensjonsopptjening |  | - | -
Kostnad ved tidligere perioders opptjening |  | -2,7 | -2,8
Rentekostnad (inntekt) av netto pensjonsforpliktelse |  | 1,8 | 1,9
Administrasjonskostnader |  | - | 0,1
Periodisert arbeidsgiveravgift |  | -0,1 | -0,1
Pensjonskostnad ytelsespensjon |  | -0,9 | -0,9
Pensjonskostnader relatert til omstilling |  | 23,3 | 2,9
Pensjonskostnad innskuddsbasert pensjonsplan |  | 130,5 | 121,5
Medlemsinnskudd fra ansatte i den innskuddsbaserte pensjonsplanen |  | -16,5 | -16,5
Andre pensjonskostnader (inkl AFP ordningen) |  | 5,1 | 23,5
Totale pensjonskostnader innregnet i årets resultat | 8 | 141,6 | 130,4
Aktuarmessige gevinster(-) og tap(+) innregnet i totalresultatet (OCI) |  | -3,5 | 10,8
Antall aktive personer i ytelsesbasert ordning i året |  | 1 | 2
Antall pensjonister i ytelsesbasert ordning i året |  | 56 | 59

Pensjonsforpliktelser og pensjonsmidler: | 2025 | 2024
| Sikret | Usikret | Sum | Sikret | Usikret | Sum
Årets endringer i brutto pensjonsforpliktelse: |  |  |  |  |  |
Brutto pensjonsforpliktelse 1.1 | 8,8 | 69,2 | 78,0 | 9,3 | 72,4 | 81,7
Nåverdien av årets pensjonsopptjening | - | 0,9 | 0,9 | - | 1,1 | 1,1
Rentekostnad på pensjonsforpliktelsen | 0,2 | 1,9 | 2,1 | 0,2 | 1,9 | 2,2
Kostnad ved tidligere perioders opptjening (planendring) | - | -2,7 | -2,7 | - | -2,8 | -2,8
Aktuarmessige gevinster og tap | 0,2 | -3,1 | -2,9 | 0,4 | -1,0 | -0,6
Utbetalinger av pensjoner og fripoliser | -2,2 | -9,0 | -11,2 | -1,2 | -2,6 | -3,7
Omregningsdifferanser | 0,1 | 0,4 | 0,4 | - | 0,1 | 0,2
Brutto pensjonsforpliktelse 31.12 | 7,1 | 57,5 | 64,6 | 8,8 | 69,2 | 78,0
Årets endringer i brutto pensjonsmidler: |  |  |  |  |  |
Brutto pensjonsmidler 1.1 | 8,1 | - | 8,1 | 9,0 | - | 9,0
Forventet avkastning på pensjonsmidler | 0,2 | - | 0,2 | 0,3 | - | 0,3
Aktuarmessige gevinster og tap | 0,3 | - | 0,3 | -0,4 | - | -0,4
Utbetalinger av pensjoner og fripoliser | 0,1 | - | 0,1 | 0,1 | - | 0,1
Administrasjonskostnader | -0,2 | - | -0,2 | -0,2 | - | -0,2
Premieinnbetalinger | -1,8 | - | -1,8 | -0,7 | - | -0,7
Virkelig verdi pensjonsmidler 31.12 | 6,7 | - | 6,7 | 8,1 | - | 8,1

| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Konsernregnskap | 133

| Årsrapport 2025 |

Pensjonsforpliktelser og pensjonsmidler: | 2025 | 2024
| Sikret | Usikret | Sum | Sikret | Usikret | Sum
Netto pensjonsforpliktelse/midler (-) | 0,4 | 57,5 | 57,9 | 0,8 | 69,2 | 69,9
Arbeidsgiveravgift | 0,2 | 7,5 | 7,7 | 0,2 | 8,2 | 8,5
Avsetning pensjonskostnader relatert til omstilling 1) | - | 57,0 | 57,0 | - | 62,1 | 62,1
Avsatte midler til dekning av ufonderte ordninger | - | -17,9 | -17,9 | - | -21,5 | -21,5
Omregningsdifferanser | - |  | - | - | - | -
Netto pensjonsforpliktelse/midler 31.12 | 0,6 | 104,1 | 104,8 | -0,2 | 117,9 | 118,9
Pensjonsmidler i balansen |  |  | 25,0 |  |  | 27,8
Pensjonsforpliktelser i balansen |  |  | 129,8 |  |  | 146,7
Netto pensjonsforpliktelser i balansen |  |  | 104,8 |  |  | 118,9

1) For ytterligere informasjon knyttet til omstillingskostnader og effektiviseringstiltak, se Note 21 Avsetninger.

Historisk informasjon | 2025 | 2024 | 2023 | 2022 | 2021
Brutto pensjonsforpliktelser (sikret og usikret) | 64,6 | 78,0 | 81,7 | 87,5 | 382,7
Brutto pensjonsmidler | 6,7 | 8,1 | 9,0 | 12,7 | 365,3
Netto pensjonsforpliktelse/-midler | 57,9 | 69,9 | 72,7 | 74,7 | 17,4

Estimatavvik | 2025 | 2024 | 2023 | 2022 | 2021
Estimatavvik innregnet i totalresultatet (OCI) | -3,5 | 10,8 | - | 18,0 | 6,4

Sensitivitet * | Diskonteringsrente | Lønnsvekst | Pensjonsregulering
Endring i % er prosentpoeng | 0,5% | -0,5% | 0,5% | -0,5% | 0,5% | -0,5%
Pensjonsforpliktelse (PBO) | -2,1% | 2,2% | 0,0% | 0,0% | 2,2% | -2,2%
Periodens pensjonskostnad | 10,0% | -10,5% | 0,0% | 0,0% | 2,4% | -2,3%

* Gjelder ytelsesbaserte pensjonsordninger

| 2026 | 2025
Utbetalinger pensjoner | (Forventet) | (Faktisk)
Forventet pensjonspremie for sikrede ordninger | 0,1 | 0,1
Forventet betalinger innskuddspensjon | 125,0 | 130,5
Pensjoner omstillingstiltak | 8,1 | 23,3
Egenandel ansatte | -17,2 | -16,5
Sum | 116,1 | 137,4

| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Konsernregnskap | 134

| Årsrapport 2025 |

Note 10 Annen driftskostnad

| 2025 | 2024
Distribusjonskostnader | 301,0 | 315,4
Salg, reklame og provisjonskostnader | 116,5 | 119,5
Telefon og porto | 32,0 | 24,5
Kostnader transportmidler | 40,0 | 41,0
Reisekostnader | 23,9 | 20,5
IT og kontorrekvisita | 195,5 | 163,5
Drift bygninger og driftsmidler | 68,7 | 79,8
Outsourcede driftstjenester, konsulenthonorar og øvrige eksterne tjenester | 101,6 | 101,0
Andre driftskostnader | 97,2 | 81,3
Sum | 976,5 | 946,4

Honorar til revisor er inkludert i linjen for Outsourcede driftstjenester, konsulenthonorar og øvrige eksterne tjenester.

Kostnader til revisor er fordelt som følger | 2025 | 2024
Lovpålagt revisjon | 6,0 | 5,0
Attestasjon av bærekraftsrapport | 2,8 | 0,6
Andre attestasjonstjenester | 0,5 | 0,8
Skatterådgivning | - | 0,2
Andre tjenester utenfor revisjonen | 0,1 | 0,3
Sum | 9,4 | 7,0

Alle beløp er eksklusive merverdiavgift.
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Konsernregnskap | 135

| Årsrapport 2025 |

Note 11 Finansposter

| 2025 | 2024
Finansinntekt |  |
Renteinntekt | 37,3 | 20,0
Mottatt aksjeutbytte 1) | 16,0 | 698,4
Andre finansinntekter | 5,8 | 12,0
Sum finansinntekt | 59,2 | 730,4
Finanskostnad |  |
Nedskrivning av finansielle anleggsmidler | 4,3 | -
Estimatendring og renteeffekt salgsopsjon 2) | 18,8 | 15,5
Valutatap | 1,4 | 1,7
Andre finanskostnader | 6,1 | 2,8
Sum andre finanskostnader | 30,6 | 20,0
Rentekostnad |  |
Renter lån | 2,8 | 20,6
Rentekostnad leieforpliktelse | 20,8 | 20,9
Annen rentekostnad | 1,5 | 3,8
Sum rentekostnad | 25,1 | 45,3
Sum finanskostnader | 55,7 | 65,2
Netto finansposter | 3,5 | 665,2

1) Polaris Media har i 2025 mottatt utbytte fra Vend Marketplaces ASA på MNOK 14,4. I 2024 mottok Polaris et ekstraordinært utbytte på
MNOK 687,9 fra Vend. Se Note 17 Investeringer i aksjer og andeler for ytterligere informasjon.
2) Flere av minoritetsaksjonærene i konsernet har salgsopsjoner mot Polaris Media, hvor innløsningsprisen fastsettes på grunnlag av
historiske resultater og en avtalt multippel. Salgsopsjoner til minoritetsaksjonærene måles til amortisert kost ved bruk av effektiv rente
metode. Verdiendring på beregnet forpliktelse på fremtidig utbetaling til minoritetsaksjonærene ved innløsning av opsjonen, består av en
rentedel og endring av estimat for fremtidig EBITDA. Totalt resultatført netto verdiendring i 2025 var MNOK 18,8 (MNOK 15,5 i 2024) og
presenteres som annen finanskostnad under linjen "estimatendring og renteeffekt salgsopsjoner". Verdiendring relatert til rente var på
MNOK 8,0 (MNOK 7,8 i 2024) og verdiendring relatert til oppdatert estimat på innløsningsbeløp var totalt på MNOK 10,7 (MNOK 7,9 i
2024).
Note 12 Skattekostnad
Regnskapsprinsipp
Skattekostnaden i resultatregnskapet omfatter både periodens betalbare skatt og endring i utsatt skatt. Utsatt skatt er
beregnet på grunnlag av de midlertidige forskjeller som eksisterer mellom regnskapsmessige og skattemessige verdier, samt
eventuelt skattemessig underskudd til fremføring ved utgangen av regnskapsåret. Skatteøkende og skattereduserende
midlertidige forskjeller som reverserer eller kan reversere i samme periode, er utlignet.
Utsatt skattefordel innregnes når det er sannsynlig at selskapet vil ha tilstrekkelige skattemessige overskudd i fremtidige
perioder til å utnytte skattefordelen. Basert på budsjetter og prognoser forventes det positiv skattemessig inntjening som
forsvarer bokført verdi av utsatt skattefordel knyttet til framførbart underskudd.
Forpliktelser og eiendeler ved utsatt skatt er målt basert på forventet fremtidig skattesats til de selskapene i konsernet hvor
det har oppstått midlertidige forskjeller. Eiendeler og forpliktelser ved utsatt skatt skal vurderes til de skattesatser som
forventes å gjelde for perioden da eiendelen realiseres eller forpliktelsen gjøres opp, basert på skattesatser (og skatteregler)
som er vedtatt eller i hovedsak vedtatt innen slutten av rapporteringsperioden.
Forpliktelser og eiendeler ved utsatt skatt føres opp til nominell verdi og er klassifisert som henholdsvis langsiktig forpliktelse
og anleggsmiddel i balansen.
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Konsernregnskap | 136

| Årsrapport 2025 |

Periodeskatt og eiendeler eller forpliktelser ved utsatt skatt er regnskapsført direkte mot egenkapitalen i den grad
skattepostene relaterer seg til egenkapitaltransaksjoner.
Estimatusikkerhet:
Ledelsen utøver skjønn for å vurdere verdien på utsatt skattefordel. Verdien er basert på forventet fremtidig skattemessig
overskudd og forventet tidspunkt for realisering. Utsatt skattefordel balanseføres når det er sannsynlig at konsernet vil ha
tilstrekkelig skattemessige overskudd i fremtiden til å realisere skattefordelen. Disse forholdene er usikre, og vurderingen kan
endres i fremtidige perioder.

Skattekostnad | 2025 | 2024
Betalbar skatt | 15,5 | 19,6
Endring i utsatt skatteforpliktelse | -9,7 | -15,0
Endring i fjorårets skatt | 0,1 | -
Skattekostnad på ordinært resultat | 5,9 | 4,6
Årets betalbare skatt | 15,5 | 19,6
Betalbar skatt knyttet til fjoråret | 0,2 | -
Forskuddsbetalt skatt (Sverige) | - | -7,7
Betalbar skatt i balansen | 15,7 | 11,9
herav i Norge | 15,7 | 15,1
herav i Sverige | - | -3,2
Avstemming |  |
Ordinært resultat før skatt Norge | 41,9 | 671,7
Ordinært resultat før skatt Sverige | -17,6 | 26,2
Forventet inntektsskatt etter nominell skattesats 22% i Norge | 9,2 | 147,8
Forventet inntektsskatt etter nominell skattesats 20,6% i Sverige | -3,6 | 5,4
Skatteeffekten av følgende poster |  |
Ikke fradragsberettigede kostnader | 19,8 | 25,1
Ikke skattepliktige inntekter | -15,3 | -171,0
Endring utsatt skattefordel ikke balanseført | -2,4 | -0,5
Resultatandel fra tilknyttede selskaper | -1,8 | -2,1
Skattekostnad på ordinært resultat | 5,9 | 4,6

| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Konsernregnskap | 137

| Årsrapport 2025 |

Spesifikasjon av skatteeffekten av midlertidige forskjeller | 2025 | 2024
Fordel |  |
Omløpsmidler | 1,4 | 1,4
Anleggsmidler | 9,3 | 9,7
Pensjonsforpliktelse | 16,4 | 29,6
Avsetninger | 5,0 | 5,2
Underskudd til fremføring | 59,4 | 49,8
Balanseførte leieavtaler | 100,5 | 90,0
Ikke balanseført utsatt skattefordeler | -0,2 | -2,0
Sum skatteeffekt av fordeler | 191,9 | 183,7
Forpliktelse |  |
Omløpsmidler | 17,2 | 7,9
Anleggsmidler | 134,5 | 137,7
Pensjonsmidler | 0,2 | 12,3
Balanseførte leieavtaler | 75,9 | 68,0
Sum skatteeffekt av forpliktelser | 227,9 | 225,9
Netto utsatt skattefordel/(forpliktelse) | -35,9 | -42,2
Som fordeler seg som følger: |  |
Utsatt skattefordel | 96,1 | 89,9
Utsatt skatt | 132,1 | 132,1
Netto utsatt skatt | -35,9 | -42,2

Fordeler | Anleggs- midler | Pensjons- forpliktelse | Underskudd til fremføring | Balanseførte leieavtaler | Annet | Total
Per 01.01.2024 | 7,8 | 31,6 | 40,1 | 106,8 | 3,9 | 190,2
Ført over: |  |  |  |  |  |
- til resultatet | 1,9 | -2,1 | 9,4 | -16,8 | 0,6 | -7,0
- til OCI | - | - | - | - | - | -
Tilgang ved oppkjøp av virksomhet | - | - | 0,4 | - | - | 0,4
Valutadifferanser | - | - | - | - | - | 0,1
Per 31.12.2024 | 9,7 | 29,6 | 49,8 | 90,0 | 4,6 | 183,7
Per 01.01.2025 | 9,7 | 29,6 | 49,8 | 90,0 | 4,6 | 183,7
Ført over: |  |  |  |  |  |
- til resultatet | -1,2 | -13,3 | 9,5 | 10,4 | 2,5 | 7,9
- til OCI | - |  | - | - | - | -
Valutadifferanser | - | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,3
Per 31.12.2025 | 8,4 | 16,4 | 59,4 | 100,5 | 7,1 | 191,9

| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Konsernregnskap | 138

| Årsrapport 2025 |

Forpliktelser | Anleggs- midler | Pensjons- midler | Ubeskattet alminnelig inntekt 1) | Balanseførte leieavtaler | Omløps- midler | Totalt |  |
Per 01.01.2024 | 141,1 | 14,8 | - | 87,8 | 1,7 | 245,4 |  |
Ført over: |  |  |  |  |  |  |  |
- til resultatet | -8,3 | -0,2 | - | -19,8 | 6,2 | -22,0 |  |
- til OCI | - | -2,4 | - | - | - | -2,4 |  |
Tilgang ved oppkjøp av virksomhet | 4,9 | - | - | - | - | 4,9 |  |
Korreksjon tidligere år | -0,8 | - | - | - | - | -0,8 |  |
Valutadifferanser | 0,8 | - | - | - | - | 0,8 |  |
Per 31.12.2024 | 137,7 | 12,3 | 0,0 | 68,0 | 7,9 | 225,9 |  |
Per 01.01.2025 | 137,7 | 12,3 | - | 68,0 | 7,9 | 225,9 |  |
Ført over: |  |  |  |  |  |  |  |
- til resultatet | -6,3 | -11,3 | - | 7,9 | 8,0 | -1,8 |  |
- til OCI | - | -0,8 | - | - | - | -0,8 |  |
Korreksjon tidligere år | - | - | - | - | 1,4 | 1,4 |  |
Valutadifferanser | 3,1 | - | - | - | - | 3,1 |  |
Per 31.12.2025 | 134,5 | 0,2 | 0,0 | 75,9 | 17,2 | 227,9 |  |
Netto endring utsatt skatt i balansen | -2,0 | 1,1 | -9,6 | -2,6 | 6,8 | -6,3 |  |
Netto endring utsatt skatt over resultatet | -5,1 | 2,0 | -9,5 | -2,5 | 5,5 | -9,7 |  |

1) Ubeskattet alminnelig inntekt (Obeskattade reserver) er inntekt som ennå ikke er beskattet. Hensikten med lovregelen er at svenske
virksomheter skal kunne fordele deler av skattebelastningen mellom år med overskudd og år med underskudd.
Note 13 Andre inntekter og kostnader over OCI
Regnskapsprinsipp
Konsernet har finansielle eiendeler som er vurdert til virkelig verdi over andre inntekter og kostnader etter IFRS 9. Dette er
verdier som ved en realisasjon ikke vil bli reklassifisert til resultatet.
En oversikt over disse eiendelene og hvilken virkning de har hatt i årsregnskapet fremgår nedenfor.

Verdiendring over andre inntekter og kostnader | Note | 2025 | 2024
Aksjer FINN.no AS | 17 | - | -503,2
Aksjer Vend Marketplaces ASA | 17 | -230,2 | 131,3
Andre verdiendringer 1) |  | -8,9 | -30,4
Sum |  | -239,2 | -402,3

1) Andre verdiendringer består av verdivurdering til virkelig verdi av plassering i langsiktige aksjer. Investeringene i Early Bird, Skagerrak
Technologies, Kobler, Loyall og DNB er i 2025 nedjustert med henholdsvis MNOK 4,8, MNOK 2,6, MNOK 1,2, MNOK 1,1 og MNOK 0,5. I
2024 ble følgende investeringer nedjustert: Elekt (MNOK 14,5) Folkeinvest (MNOK 13,2), Early Bird (MNOK 2,5) og 24 SevenSocial (MNOK
0,1).
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Konsernregnskap | 139

| Årsrapport 2025 |

Note 14 Immaterielle eiendeler og goodwill
Regnskapsprinsipp
Forskjellen mellom anskaffelseskost ved kjøp av virksomhet og virkelig verdi av netto identifiserbare eiendeler på
oppkjøpstidspunktet klassifiseres som goodwill. Goodwill allokeres til de kontantstrømgenererende enheter eller grupper av
kontantstrømgenererende enheter som forventes å ha fordel av synergieffekter av virksomhetssammenslutningen. Goodwill
føres i balansen til anskaffelseskost, fratrukket eventuelle akkumulerte nedskrivninger.
Goodwill avskrives ikke, men testes for verdifall minst en gang i året. Utover årlig test for verdifall, gjennomføres testing ved
indikasjoner på verdifall. Det er de kontantgenererende enhetene som goodwill er allokert til, som testes for nedskrivning.
Nedskrivning gjennomføres dersom gjenvinnbart beløp er lavere enn bokført verdi. Nedskrivning på goodwill kan ikke
reverseres.
Andre immaterielle eiendeler ervervet separat måles ved førstegangs innregning til anskaffelseskost. Kostnaden ved erverv
av immaterielle eiendeler ved en virksomhetssammenslutning innregnes i balansen til virkelig verdi på oppkjøpstidspunktet.
Utviklingskostnader innregnes i balansen i den grad de underliggende økonomiske forhold er identifiserbare og kontrolleres
av konsernet slik at de representerer sannsynlige fremtidige økonomiske fordeler.
Økonomisk levetid er enten bestemt eller ubestemt. Andre immaterielle eiendeler med bestemt levetid avskrives over
økonomisk levetid og testes for verdifall dersom det foreligger indikasjoner på at virkelig verdi er lavere enn balanseført
verdi. Avskrivningsmetode og periode vurderes årlig. Endringer i avskrivningsmetode og eller periode behandles som
estimatendring.
Andre immaterielle eiendeler med ubestemt levetid avskrives ikke, men testes årlig eller ved indikasjon på verdifall, enten
individuelt eller som en del av en kontantstrømgenererende enhet. Den økonomiske levetiden vurderes årlig i forhold til om
antakelsen om ubestemt levetid kan forsvares.
Estimatutsikkerhet
Goodwill og immaterielle eiendeler med ubestemt utnyttbar levetid vurderes årlig for verdifall eller når det foreligger
indikatorer på nedskrivning. Beregning av gjenvinnbare beløp krever bruk av estimater, herunder å bestemme egnet
diskonteringsrente, estimering av fremtidige resultater inkludert abonnementsutvikling på papir og digitalt, utvikling i
annonsemarkedet, kostnadsutvikling og antagelser om fremtidig konkurransesituasjon.
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Konsernregnskap | 140

| Årsrapport 2025 |

| Kunde- relasjoner | Merkenavn | Software og andre immat.eiendeler | Sum øvrige immat. eiendeler | Goodwill
2025
Anskaffelseskost: |  |  |  |  |
Anskaffelseskost per 01.01 | 488,5 | 437,6 | 235,4 | 1 161,5 | 758,3
Tilgang ved kjøp av virksomhet 1) | - | - | - | - | 13,3
Tilgang | - | - | 36,2 | 36,2 | -
Avgang | - | - | -0,1 | -0,1 | -
Utrangering | - | - | -3,1 | -3,1 | -
Reklassifisering 2) | - | - | 8,7 | 8,7 | -
Anskaffelseskost før valutaeffekter | 488,5 | 437,6 | 277,1 | 1 203,3 | 771,6
Omregningsdifferanse | 6,9 | 11,9 | 8,3 | 27,2 | 8,8
Anskaffelseskost per 31.12 | 495,5 | 449,5 | 285,5 | 1 230,5 | 780,4
Akkumulerte avskrivninger og nedskrivninger: |  |  |  |  |
Akkumulerte avskrivninger og nedskrivinger per 01.01 | -291,5 | -1,2 | -101,9 | -394,6 | -105,1
Periodens avskrivninger | -24,1 | - | -41,9 | -66,0 | -
Periodens nedskrivninger | -0,5 | - | - | -0,5 | -3,8
Avgang | - | - | 0,1 | 0,1 | -
Utrangering | - | - | 3,1 | 3,1 | -
Akkumulerte av- og nedskrivninger før valutaeffekter | -316,1 | -1,2 | -140,6 | -457,9 | -108,9
Omregningsdifferanse | -3,4 | -0,1 | -2,9 | -6,4 | -
Akkumulerte av- og nedskrivninger per 31.12 | -319,5 | -1,2 | -143,6 | -464,3 | -108,9
Bokført verdi per 31.12 | 176,0 | 448,3 | 141,9 | 766,2 | 671,6

1) Tilgang ved kjøp av virksomhet er knyttet til kjøp av AS Setesdølen, for ytterligere informasjon se Note 2 Oppkjøp
2) Driftsmidler som er under utarbeidelse eller ikke tatt i bruk ligger under "anlegg under utførelse" i Note 15 Varige driftsmidler. Dersom
kostnadene blir liggende på denne kontoen over årsskiftet, vil de bli tatt ut av "anlegg under utførelse" og klassifisert til riktig gruppe via
linjen for reklassifisering, når de blir tatt i bruk. Fra og med 2026 vil immaterielle eiendeler under utførelse blir klassifisert som
immaterielle eiendeler løpende. 2025 blir siste år med slik reklassifisering mellom varige driftsmidler og immaterielle eiendeler.
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Konsernregnskap | 141

| Årsrapport 2025 |

| Kunde- relasjoner | Merkenavn | Software og andre immat.eiendeler | Sum øvrige immat. eiendeler | Goodwill
2024
Anskaffelseskost: |  |  |  |  |
Anskaffelseskost per 1.1 | 476,3 | 421,7 | 221,5 | 1 119,4 | 741,0
Tilgang ved kjøp av virksomhet 1) | 10,5 | 12,9 | 0,2 | 23,5 | 15,2
Tilgang i året | - | - | 29,9 | 29,9 | -
Avgang i året | - | - | -12,1 | -12,1 | -
Utrangering | - | - | -9,2 | -9,2 | -
Reklassifisering 2) | - | 0,1 | 3,2 | 3,3 | -
Anskaffelseskost før valutaeffekter | 486,8 | 434,6 | 233,4 | 1 154,8 | 756,2
Omregningsdifferanse | 1,7 | 3,0 | 2,0 | 6,7 | 2,2
Anskaffelseskost per 31.12 | 488,5 | 437,6 | 235,4 | 1 161,5 | 758,3
Akkumulerte avskrivninger og nedskrivninger: |  |  |  |  |
Akkumulerte avskrivninger og nedskrivinger per 1.1 | -263,8 | -1,2 | -86,8 | -351,7 | -104,1
Periodens avskrivninger | -25,5 | - | -36,1 | -61,6 | -
Periodens nedskrivninger | -1,4 | - | 0,2 | -1,2 | -1,0
Avgang | - | - | 12,1 | 12,1 | -
Utrangering | - | - | 9,2 | 9,2 | -
Akkumulerte av- og nedskrivninger før valutaeffekter | -290,7 | -1,2 | -101,4 | -393,2 | -105,1
Omregningsdifferanse | -0,8 | - | -0,6 | -1,4 | -
Akkumulerte av- og nedskrivninger per 31.12 | -291,5 | -1,2 | -101,9 | -394,6 | -105,1
Bokført verdi per 31.12 | 197,1 | 436,4 | 133,5 | 767,0 | 653,3

1) Tilgang ved kjøp av virksomhet er knyttet til kjøp av 81% av aksjene i Hallingdølen AS, for ytterligere informasjon se Note 2 Oppkjøp.
2) Driftsmidler som er under utarbeidelse eller ikke tatt i bruk ligger under "anlegg under arbeid" i Note 15 Varige driftsmidler. Dersom
kostnadene blir liggende på denne kontoen over årsskiftet, vil de bli tatt ut av "anlegg under arbeid" og klassifisert i riktig gruppe via
linjen for reklassifisering når de tas i bruk.
Avskrivningssatser og utnyttbar levetid:
Oppstillingen omfatter både kjøpte og egenutviklede immaterielle eiendeler. Kunderelasjoner avskrives lineært, hvor
annonsekunder som hovedregel avskrives over 10 år, mens abonnementskunder som hovedregel avskrives over 20 år.
Egenutviklede immaterielle eiendeler avskrives lineært over 3 år, mens øvrige immaterielle eiendeler avskrives lineært over 4
år.
Nedskrivingstest for goodwill og immaterielle eiendeler med ubestemt levetid
Goodwill anskaffet gjennom oppkjøp er allokert til konsernets kontantstrømgenererende enheter (CGUer), og blir fulgt opp
og testet samlet innenfor hver enkelt kontantstrømgenererende enhet.
Konsernet har utført en årlig nedskrivningstest av goodwill og øvrige immaterielle eiendeler med ubestemt levetid.
Konsernet vurderer også om det er nedskrivningsindikatorer for andre eiendeler. Det er i den forbindelse foretatt
nedskrivningstest av alle trykkeriene og distribusjonsselskapene som følge av markedsforhold med stadig fallende
etterspørsel etter papirprodukter.
Nedskrivingstestene er gjennomført ved at det er beregnet et gjenvinnbart beløp for hver av de kontantstrømgenererende
enhetene i henhold til IAS 36. Som gjenvinnbare beløp er det lagt til grunn bruksverdi beregnet med neddiskonterte
fremtidige kontantstrømmer fra forretningsområdenes godkjente prognoser og langtidsplaner for perioden 1. januar 2026 til
31. desember 2030. Etter denne perioden ble kontantstrømmene ekstrapolert med en konstant nominell vekstrate på 2,0 %
(2,0 %) for mediehus og distribusjonsselskaper og -10,0% (-10,0%) for trykkeri. Det er gjort unntak for Västsvensk
Tidningsditribution AB, hvor vekstraten er satt til 0 %, som følge av usikkerhet knyttet til fremtidige inntekter. Det er benyttet
en langsiktig risikofri rente per 1. oktober ved beregning av WACC. Det ble benyttet en WACC før skatt på rundt 14,0%
(13,4%) og en WACC etter skatt på 10,5% (10,7%). I WACC-en er det lagt til grunn langsiktig risikofri rente med et risikopåslag
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Konsernregnskap | 142

| Årsrapport 2025 |

(markedsrisikopremie) på 5,6% (5,6%). Det er videre benyttet en small cap premie på 3% som er den samme som ble
benyttet i fjor. Som følge av at selskapets aksjer er lite likvide, ble det ved fastsettelse av beta benyttet et gjennomsnitt fra en
peer group-sammensetning som har likhetstrekk med Polaris Media.
Basert på resultatet av de gjennomførte nedskrivingstestene, ble merverdiene for to immaterielle eiendeler med ubestemt
levetid nedskrevet per 31. desember 2025. Goodwill ble nedskrevet med MNOK 3,8 i Polaris Trykk Ålesund, og
kunderelasjoner ble nedskrevet med NOK 0,5 i Polaris Distribusjon Sør. Alle trykkeriene og distribusjonsselskapene ble i
tillegg testet for nedskriving som følge av nedskrivingsindikatorer, som resulterte i nedskriving av varige driftsmidler i Polaris
Trykk Arendal og i Västsvensk Tidningsdistribution AB på henholdsvis MNOK 4,3 og MNOK 4,5.
I forbindelse med gjennomføring av nedskrivningstestene ble det foretatt en sensitivitetsanalyse for alle kontantgenererende
enheter relatert til kombinasjonen av en endring i terminalvekst på +/- 1% - 2% og WACC på +/- 0,5% - 1%, samt for
kombinasjonen av endring i EBITDA-margin på +/- 10% - 20% og endring i WACC på +/- 0,5% - 1%.
Sensitivitetsanalysen ga utslag på tre av de 13 kontantgenererende enhetene som ble testet. Polaris Media Sør-konsernet vil
komme i en nedskrivingsposisjon ved et fall i EBITDA på 20% i kombinasjon med en WACC på 11,5%. Polaris Media Vest-
konsernet ville blitt nedskrevet ved et fall i EBITDA på 20% og en WACC på 11%, eller en WACC på 11,5% og ingen
terminalvekst. Polaris Trykk Harstad ville vært gjenstand for nedskriving ved fall i EBITDA på 20%.
Ett av de fem selskapene som ble testet for nedskriving på grunn av nedskrivingsindikatorer fikk utslag i sensitivitetsanalysen.
Polaris Distrbibusjon Norvestlandet ville kommet i en nedskrivingssituasjon ved en 20% reduksjon i EBITDA.
Allokering av goodwill og immaterielle eiendeler med ubestemt levetid til kontantstrømgenererende enheter:

2025 | Driftssegment | Goodwill | Merkenavn | Sum
Polaris Media Midt-Norge | Mediehus Norge | 46,4 | 19,9 | 66,3
Polaris Media Nordvestlandet | Mediehus Norge | 243,5 | 28,5 | 272,0
Polaris Media Nord-Norge | Mediehus Norge | 39,9 | 9,8 | 49,7
Polaris Media Sør 1) | Mediehus Norge | 121,1 | 147,8 | 268,9
Polaris Media Vest | Mediehus Norge | 34,6 | 29,8 | 64,4
Polaris Media Øst | Mediehus Norge | 15,2 | 12,9 | 28,1
Stampen Media 2) | Mediehus Sverige | 147,4 | 199,5 | 346,9
Polaris Trykk 3) | Trykk (Norge) | 23,5 | - | 23,5
Sum |  | 671,6 | 448,3 | 1 119,9

1) I januar 2025 kjøpte Polaris Media Sør 100% av aksjene i AS Setesdølen. Se Note 2 Oppkjøp for ytterligere informasjon
2) Økningen i Stampen Media fra fjorår skyldes valuta.
3) Goodwill i Polaris Trykk Ålesund er nedskrevet med MNOK 3,8.

2024 | Driftssegment | Goodwill | Merkenavn | Sum
Polaris Media Midt-Norge | Mediehus Norge | 46,4 | 19,9 | 66,3
Polaris Media Nordvestlandet | Mediehus Norge | 243,5 | 28,5 | 272,0
Polaris Media Nord-Norge | Mediehus Norge | 39,9 | 9,8 | 49,7
Polaris Media Sør | Mediehus Norge | 107,8 | 147,8 | 255,6
Polaris Media Vest | Mediehus Norge | 34,6 | 29,8 | 64,4
Polaris Media Øst 1) | Mediehus Norge | 15,2 | 12,9 | 28,1
Stampen Media 2) | Mediehus Sverige | 138,6 | 187,6 | 326,2
Polaris Trykk 3) | Trykk (Norge) | 27,3 | - | 27,3
Sum |  | 653,3 | 436,3 | 1 089,6

1) I desember 2024 kjøpte Polaris Media Øst 81% av aksjene i Hallingdølen, se Note 2 Oppkjøp for ytterligere informasjon
2) Økningen i Stampen Media fra fjorår skyldes valuta.
3) Nedskriving av goodwill i begynnelsen av året i Polaris Trykk Ålesund på MNOK 0,4 og på MNOK 0,5 i Polaris Distribusjon Sør.
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Konsernregnskap | 143

| Årsrapport 2025 |

Note 15 Varige driftsmidler
Regnskapsprinsipp
Varige driftsmidler innregnes til anskaffelseskost fratrukket akkumulerte av- og nedskrivninger.
Løpende utgifter etter at driftsmidlet er tatt i bruk, slik som løpende vedlikehold, resultatføres, mens øvrige utgifter som
forventes å gi fremtidige økonomiske fordeler blir balanseført. Når ulike komponenter av et driftsmiddel har vesentlig
forskjellig brukstid, dekomponeres driftsmidlet og de ulike komponentene avskrives over forventet brukstid. Varige
driftsmidler som forringes i verdi, avskrives lineært over forventet utnyttbar levetid. Gjenværende forventet utnyttbar levetid
og forventet utrangeringsverdi vurderes årlig.
Estimatusikkerhet
Varige driftsmidler blir vurdert for verdifall når det foreligger indikasjoner på verdifall. Beregning av gjenvinnbare beløp
krever bruk av estimater, herunder å bestemme egnet diskonteringsrente og estimering av fremtidige resultater.

2025 | Maskiner og driftsløsøre | Bygg & anlegg og tomt | Kontor- maskiner | Anlegg under utførelse | Sum
Anskaffelseskost: |  |  |  |  |
Anskaffelseskost per 1.1 | 827,0 | 70,7 | 43,8 | 25,9 | 967,3
Tilgang ved kjøp av virksomhet 1) | 0,1 | - | - | - | 0,1
Tilgang i året | 20,8 | 0,6 | 6,9 | 6,4 | 34,7
Avgang i året | -8,9 | -14,0 | -0,1 | -1,1 | -24,1
Utrangering 2) | -302,2 | -13,9 | -4,3 | - | -320,4
Reklassifisering 3) | 8,0 | 2,8 | 0,6 | -23,5 | -12,1
Anskaffelseskost før valutaeffekter | 544,7 | 46,2 | 46,9 | 7,7 | 645,5
Omregningsdifferanse | 2,2 | - | - | - | 2,2
Anskaffelseskost per 31.12 | 546,9 | 46,2 | 46,9 | 7,7 | 647,6
Akkumulerte avskrivninger og nedskrivninger: |  |  |  |  |
Akkumulerte avskrivninger per 1.1 | -738,6 | -49,6 | -34,5 | -1,1 | -823,8
Periodens avskrivninger | -33,7 | -1,5 | -5,7 | - | -40,9
Periodens nedskrivninger 4) | -8,8 | - | - | - | -8,8
Avgang | 8,3 | 12,8 | 0,1 | - | 21,3
Utrangering | 302,2 | 13,9 | 4,3 | - | 320,4
Akkumulerte avskrivninger før valutaeffekter | -470,7 | -24,3 | -35,8 | -1,1 | -531,9
Omregningsdifferanse | -1,6 | - | - | - | -1,6
Akkumulerte avskrivninger per 31.12 | -472,3 | -24,3 | -35,8 | -1,1 | -533,5
Bokført verdi 31.12 | 74,6 | 21,8 | 11,0 | 6,6 | 114,1

1) Tilgang ved kjøp av virksomhet er anleggsmidler i AS Setesdølen på oppkjøpstidspunktet.
2) Utrangeringen gjelder i hovedsak trykkeriutstyr som er tatt ut av bruk i forbindelse med nedleggelse av et trykkeri.
3) Driftsmidler som er under utarbeidelse, ligger under "anlegg under utførelse". Dersom kostnadene blir liggende på denne kontoen over
årsskiftet, vil de bli tatt ut av "anlegg under utførelse" og klassifisert til riktig gruppe via linjen for reklassifisering, når de blir tatt i bruk.
4) Driftsmidler i Polaris Trykk Arendal og Västsvensk Tidningsdistribution er nedskrevet med henholdsvis MNOK 4,3 og MNOK 4,5.
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Konsernregnskap | 144

| Årsrapport 2025 |

2024 | Maskiner og driftsløsøre | Bygg & anlegg og tomt | Kontor- maskiner | Anlegg under utførelse | Sum
Anskaffelseskost: |  |  |  |  |
Anskaffelseskost per 1.1 | 814,2 | 74,7 | 57,5 | 11,3 | 957,7
Tilgang ved kjøp av virksomhet 1) | 1,3 | 7,5 | 0,2 | - | 9,0
Tilgang i året | 14,6 | 0,8 | 5,0 | 20,8 | 41,2
Avgang i året | -4,1 | -0,6 | -0,4 | - | -5,2
Utrangering | -2,7 | -11,4 | -18,6 | - | -32,8
Reklassifisering 2) | 3,1 | -0,3 | 0,1 | -6,2 | -3,3
Anskaffelseskost før valutaeffekter | 826,4 | 70,7 | 43,7 | 25,9 | 966,7
Omregningsdifferanse | 0,6 | - | - | - | 0,6
Anskaffelseskost per 31.12 | 827,0 | 70,7 | 43,8 | 25,9 | 967,3
Akkumulerte avskrivninger og nedskrivninger: |  |  |  |  |
Akkumulerte avskrivninger per 1.1 | -697,1 | -59,5 | -47,0 | -1,1 | -804,7
Periodens avskrivninger | -40,3 | -1,5 | -6,6 | - | -48,4
Periodens nedskrivninger 3) | -7,3 | - | - | - | -7,3
Avgang | 3,8 | - | 0,4 | - | 4,2
Utrangering | 2,7 | 11,4 | 18,6 | - | 32,7
Akkumulerte avskrivninger før valutaeffekter | -738,3 | -49,6 | -34,5 | -1,1 | -823,4
Omregningsdifferanse | -0,4 | - | - | - | -0,4
Akkumulerte avskrivninger per 31.12 | -738,6 | -49,6 | -34,5 | -1,1 | -823,8
Bokført verdi 31.12 | 88,4 | 21,1 | 9,2 | 24,8 | 143,5

1) Tilgang ved kjøp av virksomhet er anleggsmidler i Hallingdølen AS på oppkjøpstidspunktet, viser til Note 2 Oppkjøp for ytterligere
informasjon.
2) Driftsmidler som er under utarbeidelse, ligger under "anlegg under utførelse". Dersom kostnadene blir liggende på denne kontoen over
årsskiftet, vil de bli tatt ut av "anlegg under utførelse" og klassifisert i riktig gruppe via linjen for reklassifisering når de blir tatt i bruk.
3) Anleggsmidlene i Polaris Trykk Sunnhordland AS er nedskrevet i sin helhet med MNOK 5,1. I tillegg er alle selskapene i Polaris Trykk testet
for nedskriving, noe som resulterte i en nedskriving på MNOK 2,3 i Polaris Trykk Arendal.
Avskrivningssatser og utnyttbar levetid
Driftsmiddelgruppen maskiner og driftsløsøre omfatter faste tekniske installasjoner, leietilpasninger, kunst, varebiler og
personbiler samt produksjonsmaskiner. Av saldoen på MNOK 74,6 er MNOK 19,6 ( 2024: hhv.MNOK 88,4 og MNOK 29,8)
knyttet til maskiner i konsernets trykkerivirksomhet. Leietilpasninger i tilknytning til leide bygg utgjør MNOK 6,9 (2024: MNOK
5,6) og avskrives over leieperioden til bygget, inkludert evt. opsjon som det er rimelig sikkert at vil benyttes. Faste tekniske
installasjoner utgjør MNOK 7,2 (2024: MNOK 8,2). Driftsmidlene avskrives lineært med utgangspunkt i følgende satser;
maskiner og driftsløsøre 6,67-25%, bygg og anlegg 5-10% og kontormaskiner 30%. Se Note 23 Rentebærende gjeld for
informasjon om pantstillelser knyttet til konsernets driftsmidler.
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Konsernregnskap | 145

| Årsrapport 2025 |

Note 16 Leieavtaler
Regnskapsprinsipp
Ved inngåelse av en kontrakt, vurderer konsernet hvorvidt kontrakten er eller inneholder en leieavtale. En kontrakt er eller
inneholder en leieavtale dersom kontrakten overfører retten til å ha kontroll med bruken av en identifisert eiendel i en
periode i bytte mot et vederlag.
For identifiserte leieavtaler innregnes eiendeler og tilhørende gjeld ved oppstart av leieavtalen, det vil si datoen som den
underliggende eiendelen er tilgjengelig for Polaris Media. Leieforpliktelsene blir ved kontraktsinngåelse målt til nåverdien av
alle fremtidige leiebetalinger.
Renteeffekten av neddiskonteringen presenteres som finanskostnad. Leiekostnader knyttet til kortsiktige avtaler på 12
måneder eller kortere (og som ikke inneholder en opsjon om forlengelse) og avtaler med lav verdi blir ikke balanseført, men
resultatført direkte som annen driftskostnad.
Bruksretteiendelen avskrives lineært over den korteste av økonomisk levetid og antatt leieperiode.
Konsernet har benyttet leietakers marginale lånerente som diskonteringsrente da den implisitte renten har vært vanskelig å
fastsette. Ved fastsettelse av den marginale lånerenten, er det tatt hensyn til økonomisk miljø, gjenværende leieperiode og
sikkerhet. Det er naturlig å ta utgangspunkt i en referanserente. Selskapene i konsernet har tatt utgangspunkt i 3 mnd. Nibor.
Referanserenten er justert med en margin som hensyntar type virksomhet, økonomisk levetid samt type eiendel.
Bruksretteiendeler
Polaris Media har i hovedsak leieavtaler knyttet til leie av lokaler, med en gjenværende levetid på 1-13 år. I tillegg har
konsernet leieavtaler knyttet til leie av møbler, kontorutstyr og biler.
Konsernets bruksretteiendeler er kategorisert og presentert i tabellen under:

2025 | Maskiner og driftsløsøre | Forretnings- bygg | Kontor- maskiner | Sum
Anskaffelseskost: |  |  |  |
Anskaffelseskost per 01.01 | 80,3 | 994,9 | 22,8 | 1 098,1
Tilgang i året | 3,3 | 91,7 | 10,7 | 105,7
Avgang i året | -3,8 | -86,3 | -2,3 | -92,4
Justering eksisterende avtaler | 0,1 | 13,3 | 0,1 | 13,5
Anskaffelseskost før valutaeffekter | 80,0 | 1 013,6 | 31,4 | 1 124,9
Omregningsdifferanser | 4,2 | 15,8 | 1,6 | 21,6
Anskaffelseskost per 31.12 | 84,1 | 1 029,4 | 33,0 | 1 146,5
Akkumulerte avskrivninger og nedskrivninger: |  |  |  |
Akkumulerte avskrivninger/nedskrivninger per 01.01 | -51,3 | -541,2 | -14,4 | -606,9
Periodens avskrivninger | -11,3 | -108,3 | -7,3 | -126,9
Periodens nedskrivninger 1) | - | 0,4 | - | 0,4
Avgang | 3,0 | 37,2 | 1,8 | 42,0
Akkumulerte av- og nedskrivninger før valutaeffekter | -59,6 | -611,9 | -20,0 | -691,4
Omregningsdifferanser | -3,2 | -11,0 | -1,0 | -15,1
Akkumulerte avskrivninger per 31.12 | -62,8 | -622,9 | -21,0 | -706,6
Bokført verdi 31.12 | 21,4 | 406,5 | 12,0 | 439,9

1) Reversert nedskriving på MNOK 0,2 i Polaris Media Sør og MNOK 0,2 i Polaris Trykk Arendal
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Konsernregnskap | 146

| Årsrapport 2025 |

2024 | Maskiner og driftsløsøre | Forretnings- bygg | Kontor- maskiner | Sum
Anskaffelseskost: |  |  |  |
Anskaffelseskost per 01.01 | 138,7 | 906,0 | 20,8 | 1 065,5
Tilgang ved oppkjøp av virksomhet | - | 0,2 | - | 0,2
Tilgang i året | 21,1 | 96,7 | 2,5 | 120,3
Avgang i året 1) | -80,5 | -11,8 | -0,8 | -93,1
Anskaffelseskost før valutaeffekter | 79,3 | 991,0 | 22,5 | 1 092,9
Omregningsdifferanser | 1,0 | 3,9 | 0,3 | 5,2
Anskaffelseskost per 31.12 | 80,3 | 994,9 | 22,8 | 1 098,1
Akkumulerte avskrivninger og nedskrivninger: |  |  |  |
Akkumulerte avskrivninger/nedskrivninger per 01.01 | -117,4 | -441,3 | -9,0 | -567,6
Periodens avskrivninger | -12,9 | -107,0 | -5,7 | -125,6
Periodens nedskrivninger | - | 0,2 | - | 0,2
Avgang | 79,7 | 9,3 | 0,5 | 89,5
Akkumulerte av- og nedskrivninger før valutaeffekter | -50,6 | -538,7 | -14,2 | -603,6
Omregningsdifferanser | -0,7 | -2,4 | -0,2 | -3,3
Akkumulerte av- og nedskrivninger per 31.12 | -51,3 | -541,2 | -14,4 | -606,9
Bokført verdi 31.12 | 29,0 | 453,7 | 8,4 | 491,2

1) MNOK 73,1 av avgang maskin og driftsløsøre (både ansk.kost og akk. avskrivninger) gjelder avsluttet leasingavtale knyttet til
produksjonsutstyr i Polaris Trykk Trondheim.

Leieforpliktelser |  |
| 2025 | 2024
Leieforpliktelser 1.1 | 573,2 | 595,7
Tilgang ved kjøp av virksomhet | - | 0,2
Tilgang nye avtaler | 73,4 | 55,4
Avsluttede avtaler | -8,6 | -2,9
KPI-justeringer | 14,0 | 62,5
Amortisering | -141,6 | -139,6
Omregningsdifferanser | 6,7 | 2,0
Totale leieforpliktelser 31.12 | 517,1 | 573,2
Kortsiktige leieforpliktelser (Note 24) | 138,2 | 142,4
Langsiktig leieforpliktelser (Note 24) | 378,9 | 430,7
Totale leieforpliktelser | 517,1 | 573,2

| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Konsernregnskap | 147

| Årsrapport 2025 |

Udiskonterte leieforpliktelser og forfall av betalinger (avdrag inkl renter) | 2025 | 2024
Mindre enn 1 år | 148,2 | 150,0
1-2 år | 121,3 | 136,6
2-3 år | 97,6 | 104,6
3-4 år | 81,1 | 85,2
4-5 år | 47,5 | 71,9
Mer enn 5 år | 113,7 | 136,7
Totale udiskonterte leieforpliktelser 31.12 | 609,3 | 685,1

Fremleieinntekter
Det er ikke gitt fullstendig noteinformasjon knyttet til konsernets fremleieavtaler, som behandles etter IFRS 16, da omfanget
ikke anses som vesentlig. Totale leieinntekter knyttet til fremleie av bygg er på MNOK 6,5 (3,5 i fjor) i 2025. Fordring på
fremleietakere, nåverdi av fremtidige leieinnteter, utgjør MNOK 20,4 ( 14,3 i fjor).
Anvendte praktiske unntak
Konsernet har valgt å benytte seg av unntakene knyttet til leieavtaler med lav verdi og kortsiktige avtaler, dvs. at disse blir
kostnadsført direkte på regnskapslinjen andre driftskostnader. Konsernet har i tillegg valgt å ikke benytte IFRS 16 for leie av
immaterielle eiendeler (leie av programvare m.m.).
Nedenfor følger en oversikt over leiebetalinger som ikke balanseføres, men kostnadsføres løpende:

Andre leiekostnader innregnet i resultatet | 2025 | 2024
Leie av immaterielle eiendeler | 7,9 | 4,9
Betalinger knyttet til kortsiktig leie | 6,4 | 7,4
Kjøp av tjenester (ikke en del av bygget) | - | 0,2
Betalinger knyttet til leie hvor underliggende eiendel har lav verdi | 2,1 | 1,9

Opsjoner om å forlenge en leieavtale
Ved beregning av leieperioden er opsjonsperioder hensyntatt, dersom det er rimelig sikkert at disse vil bli benyttet. Det
gjøres en gjennomgang av alle leieavtaler en gang i året for å vurdere om det er nye omstendigheter som øker
sannsynligheten for at en opsjonsperiode vil bli benyttet.
Nedenfor følger en oversikt over udiskonterte kontantstrømmer knyttet til opsjonsavtalene som finnes i konsernets
leiekontrakter, men som ikke er innarbeidet i leieforpliktelsen i balansen.

Udiskonterte kontantstrømmer | 2025 | 2024
1-2 år | 9,2 | 0,1
2-3 år | 26,5 | 4,8
3-4 år | 36,1 | 26,1
4-5 år | 69,8 | 35,3
Mer enn 5 år | 388,3 | 445,8
Totalt | 529,9 | 512,2

| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Konsernregnskap |
148

| Årsrapport 2025 |

Note 17 Investeringer i aksjer og andeler
Regnskapsprinsipp:
Aksjene er langsiktige investeringer som er klassifisert som egenkapitalinstrumenter til virkelig verdi over andre inntekter
og kostnader (OCI).
Estimatusikkerhet:
Virkelig verdi på finansielle instrumenter som ikke handles i et aktivt marked fastsettes ved å benytte
verdsettelsesteknikker. Konsernet vurderer og velger metoder og forutsetninger som så langt som mulig er basert på
markedsforholdene på hver balansedag.

| 2025 | 2024
Vend Marketplaces ASA (Schibsted Marketplaces) | 901,1 | 1 631,4
Mentor Medier AS | 27,4 | 27,4
MazeMap AS | 14,5 | 14,5
Early Bird AB | 14,1 | 13,3
Folkeinvest AS 2) | - | 6,8
Investering i verdipapirfond | 6,7 | 6,2
Skagerrak Technologies AS (Good Game AS) | 1,8 | 4,4
Elekt AS | 3,7 | 3,9
Givn Holding AS | 4,6 | 4,0
Kobler AS | 3,0 | 3,0
Øvrige aksjer | 9,3 | 8,7
Sum aksjer i andre selskaper | 986,3 | 1 723,6
Verdi per 1.1 | 1 723,6 | 3 096,3
Tilgang | 9,3 | 13,4
Tilgang ved kjøp av virksomhet | - | 6,4
Avgang 1) | -508,3 | -1 010,8
Reklassifisering mellom investering i aksjer og investering i tilknyttet selskap | -8,5 | 4,4
Verdiendringer over andre inntekter og kostnader (OCI) 3) | -230,7 | -386,2
Balanseført verdi før omregningsdifferanse | 985,4 | 1 723,4
Omregningsdifferanse | 0,9 | 0,1
Balanseført verdi 31.12 | 986,3 | 1 723,6

1) 21. februar 2025 solgte Polaris Media ASA 1 663 122 aksjer i Vend for MNOK 508,3. I oktober 2024 ble det foretatt et nedsalg på
3 148 853 aksjer for MNOK 1 010,8.
2) Folkeinvest AS er reklassifisert fra aksje til tiltnyttet selskap i løpet av 2025.
3) Verdiendring over andre inntekter og kostnader (OCI) avviker med MNOK 8,5 (MNOK 16,1) sett i forhold til note 13 Andre inntekter og
kostnader, avviket skyldes transaksjonskostnader ved salg av Vend-aksjene (salg av Finn- og Vend-aksje r i 2024) som ble ført direkte
mot OCI og ikke mot aksjen, samt en OCI føring på MNOK 0,2 knyttet til føring av en andel i et tilknyttet selskap. For ytterligere
informasjon om hva som ligger i denne regnskapslinjen vises til Note 13 Andre inntekter og kostnader.
Konsernet har i 2025 mottatt MNOK 16,0 (698,4) i utbytte fra sine aksjeinvesteringer, av dette er MNOK 14,4 utbytte fra
Vend. I 2024 ble det mottatt et ekstraordinært utbytte fra Vend på MNOK 687,9
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Konsernregnskap | 149

| Årsrapport 2025 |

Note 18 Kundefordringer og andre kortsiktige fordringer
Regnskapsprinsipp
Kundefordringer og andre fordringer er fordringer som representerer konsernets rett til et ubetinget vederlag.
Avsetning til tap gjøres på grunnlag av individuelle vurderinger av de enkelte fordringene. I tillegg gjøres det for øvrige
kundefordringer en uspesifisert avsetning for å dekke antatt tap. Konsernet benytter den forenklede metoden ved
tapsavsetninger (lifetime expected credit losses) på alle kundefordringer.

| Note | 2025 | 2024
Kundefordringer til pålydende 31.12 |  | 222,4 | 266,0
Avsetning til tap 31.12 |  | -3,5 | -4,3
Bokført verdi kundefordringer |  | 218,8 | 261,7
Utestående refusjonskrav sykepenger og feriepenger |  | 4,2 | 3,5
Forskuddsbetalinger |  | 67,2 | 59,6
Andre kortsiktige fordringer |  | 37,7 | 11,1
Forskuddsbetalt skatt Sverige | 12 | - | 3,2
Bokført verdi andre kortsiktige fordringer |  | 109,2 | 77,4
Sum kortsiktige fordringer i balansen |  | 328,1 | 339,1

Tap på krav: | 2025 | 2024
Avsetning til tap 01.01 | 4,3 | 4,9
Endring avsetning til tap | -0,8 | -0,6
Avsetning til tap 31.12 | 3,5 | 4,3

Faktisk kostnadsførte tap i året relatert til kontrakter med kunder | 1,1 | 2,1

Per 31.12 har kundefordringene følgende aldersfordeling | 2025 | 2024
Ikke forfalt | 194,5 | 238,3
0 - 30 dg | 10,3 | 19,0
30 - 60 dg | 0,9 | 1,1
60 - 90 dg | 1,0 | 1,6
> 90 dg | 15,6 | 6,0
Sum aldersfordelte kundefordringer | 222,4 | 266,0

| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Konsernregnskap | 150

| Årsrapport 2025 |

Note 19 Annen kortsiktig gjeld

| 2025 | 2024
Skyldige skatter og offentlige avgifter | 149,1 | 146,8
Skyldig lønn og feriepenger | 206,4 | 210,1
Påløpte kostnader og forskuddsbetalte inntekter | 79,9 | 81,9
Avsetning andre forpliktelser | 24,9 | 8,0
Andre kortsiktige poster | 7,0 | 10,5
Annen kortsiktig gjeld | 467,4 | 457,2
- herav avsetning sluttpakker 1) | 25,4 | 3,7

1) Avsetning til sluttpakker beløper seg til MNOK 25,4 per 31.12.2025. Økningen fra 31.12.2024 skyldes i hovedsak en
nedbemanningsprosess i Sverige, hvor det ble avsatt MNOK 26,7 til sluttpakker. I tillegg til avsetning sluttpakker, ligger det en forpliktelse
til gavepensjoner under regnskapslinjen «pensjonsforpliktelse» i balansen. Se Note 21 Avsetninger for ytterligere informasjon om
sluttpakker og gavepensjoner.
Note 20 Kontraktsforpliktelse fra kontrakter med kunder
Regnskapsprinsipp:
En kontraktsforpliktelse er en plikt til å overføre varer eller tjenester til en kunde som konsernet har mottatt vederlag fra,
eller har rett til vederlag fra (forfalt betaling). Hvis en kunde betaler vederlag før konsernet overfører varer eller tjenester til
kunden (forskuddsbetaling), vil en kontraktsforpliktelse innregnes på tidspunktet for betaling. Kontraktsforpliktelser
innregnes som inntekt på det det tidspunkt konsernet oppfyller leveringsforpliktelsen slik den er spesifisert i kontrakten. Alle
private avisabonnement betales på forskudd, enten per måned, kvartal, halvår eller år, og disse anses som en
kontraktsforpliktelse.

Forskuddsbetaling fra abonnementskunder | 2025 | 2024
Kontraktsforpliktelse 1.1 | 389,8 | 357,5
Nye kontraktsforpliktelser | 2 038,3 | 1 933,5
Leveringsforpliktelser oppfylt i rapporteringsperioden inkludert i åpningsbalansen | -389,8 | -357,5
Leveringsforpliktelser oppfylt i rapporteringsperioden | -1 644,4 | -1 546,3
Balanseført verdi før omregningsdifferanse | 393,9 | 387,2
Omregningsdifferanse | 10,1 | 2,6
| 404,0 | 389,8

Alle privatpersoner betaler avisabonnement på forskudd. Saldo per 31. desember 2025 på MNOK 404 ( 390) knytter seg til
mottatt betaling for papiraviser og digitalt innhold som ennå ikke er levert.
Konsernet har kun leveringsforpliktelser som har en forventet løpetid på ett år eller mindre, og har derfor valgt å bruke
unntaksregelen i IFRS 15.121 om ikke å gi informasjon om gjenstående leveringsforpliktelser etter IFRS 15.120.
Note 21 Avsetninger
Regnskapsprinsipp:
Konsernet regnskapsfører avsetninger når det eksisterer en juridisk eller selvpålagt forpliktelse som følge av en tidligere
hendelse, det er sannsynlighetsovervekt for at forpliktelsen vil komme til oppgjør og forpliktelsens størrelse kan estimeres
pålitelig. Hvis effekten er betydelig, beregnes avsetningen ved å neddiskontere forventede fremtidige kontantstrømmer med
en diskonteringsrente før skatt, som reflekterer markedets prissetting av tidsverdien av penger og, hvis relevant, risikoer
spesifikt knyttet til forpliktelsen.
Tapskontrakter
Dersom det foreligger tapskontrakter, innregnes den eksisterende plikten i henhold til kontrakten som en avsetning.
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Konsernregnskap | 151

| Årsrapport 2025 |

Restruktureringsavsetninger
Restruktureringsavsetninger innregnes når konsernet har godkjent en detaljert og formell restruktureringsplan, og
restruktureringen enten har startet eller har blitt offentliggjort.
Konsernets avsetninger består i all hovedsak av forpliktelser i forbindelse med gjennomførte effektiviseringstiltak. Inngående
balanse per 1.1.2025 knytter seg primært til effektiviseringstiltak iverksatt i slutten av 2022 og i 2023.

| Gavepensjon 1) | Sluttpakker 1) | Sum
Balanse per 1.1. | 61,5 | 3,7 | 65,2
Avsatt i perioden | 23,3 | 36,2 | 59,5
Reversert i perioden | -3,3 | -0,2 | -3,4
Benyttet avsetning i perioden | -24,6 | -14,4 | -38,9
Balanseverdi før omregningsdifferanse | 57,0 | 25,4 | 82,4
Omregningsdifferanse |  |  | 1,0
Balanse per 31.12.2025 |  |  | 83,4

1) Gavepensjon og sluttpakker gjelder nedbemanninger i forbindelse med effektiviseringstiltak. Gavepensjonsforpliktelsene (tidligpensjon
som gis frem til AFP) inngår i pensjonsforpliktelser i balansen. Avsetning for sluttpakker inngår i anne n kortsiktig gjeld.

Kortsiktig (innen ett år) | 41,5
Langsiktig (over ett år) | 41,9
Sum | 83,4

Note 22 Finansiell risiko og kapitalforvaltning
Ledelsen i konsernet vurderer kapitalstruktur og risikoprofil løpende. Konsernet har en solid finansiell stilling med netto
kontantposisjon (dvs. negativ netto rentebærende gjeld) og høy egenkapitalandel. Investering i teknologi-, produkt- og
organisasjonsutvikling og utdeling til selskapets aksjonærer er hovedprioriteter for Polaris Medias overskuddslikviditet.
Hoveddelen av konsernets finansielle forpliktelser består av banklån, leieforpliktelser (IFRS 16), leverandørgjeld og
kontraktsforpliktelse med kunder (forskuddsbetalte abonnement). Den primære hensikten med disse finansielle
forpliktelsene er å finansiere konsernets operasjonelle virksomhet. Konsernets finansielle eiendeler består i utgangspunktet
av kundefordringer, kontanter og kontantekvivalenter som stammer direkte fra konsernets drift. Konsernet har i tillegg
investeringer i gjelds- og egenkapitalinstrumenter, herunder 1,47% eierandel i Vend Marketplaces ASA. Aksjeposten i Vend
Marketplaces ASA utgjør 23,0% av samlet bokført verdi av konsernets eiendeler per 31. desember 2025.
Konsernet er eksponert for markedsrisiko, likviditetsrisiko og kredittrisiko. Konsernets ledelse har ansvaret for håndteringen
av denne risikoen.
Markedsrisiko
Markedsrisiko er risikoen for at fremtidige kontantstrømmer fra et finansielt instrument vil fluktuere som følge av endringer i
markedspriser. Markedsrisiko består av renterisiko og valutarisiko. Finansielle instrumenter som påvirkes av markedsrisiko
inkluderer lån, innskudd og gjeld- og egenkapitalinvesteringer.
Renterisiko
Renterisiko er risikoen for fluktuasjon i fremtidige kontantstrømmer til et finansielt instrument som følge av endringer i
markedsrentene. Konsernets eksponering for endringer i rentene er hovedsakelig relatert til konsernets langsiktige lån med
flytende rente. En økning i rente på to prosentpoeng vil øke rentekostnadene i konsernet med omtrent MNOK 0,8 (2024:
MNOK 1,2).
Valutarisiko
Konsernets operasjonelle valutarisiko er lav, da de fleste kontantstrømmer skjer i selskapenes funksjonelle valuta. All
omsetning skjer i funksjonell valuta (NOK i PM Norge og SEK i Stampen Media). Enkelte av konsernets innkjøp skjer i
utenlandsk valuta. Andelen innkjøp i utenlandsk valuta er beskjeden og valutarisikoen vurderes som lav.
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Konsernregnskap | 152

| Årsrapport 2025 |

Kredittrisiko
Kredittrisiko er risikoen for at en motpart ikke vil oppfylle sine forpliktelser knyttet til et finansielt instrument eller en
kontrakt, noe som fører til et økonomisk tap. Konsernet er hovedsakelig eksponert for kredittrisiko fra operasjonelle
aktiviteter (kundefordringer). Kredittrisikoen er vurdert som lav siden konsernets kundebase består av et stort antall kunder
som anses å være diversifisert. Hoveddelen av betalingene er gjort ved forskuddsbetalte abonnement.
Konsernet har relativt lave tap knyttet til kundefordringer. Gjennomsnittlig kredittid til kunder var 30 dager i 2025 (2024: 20
dager). Se Note 18 Kundefordringer og andre kortsiktige fordringer for informasjon om aldersfordeling og tap på fordringer.
Likviditetsrisiko
Likviditetsrisiko er risikoen for at konsernet ikke vil være i stand til å innfri sine finansielle forpliktelser ved forfall. Konsernets
håndtering av denne risikoen er å sikre at det alltid er tilstrekkelig likviditet for å kunne betjene forpliktelser, både under
normale og mer krevende forhold, og uten å pådra seg uakseptable tap eller risiko for å skade konsernets omdømme. Polaris
Media hadde en kont antbeholdning på MNOK 347,8 per 31. desember 2025, hvorav MNOK 42,3 på sperret konto (2024:
MNOK 1 283,3, hvorav MNOK 35,3 på sperret konto). Selskapene i den norske delen av konsernet er deltakere i en
konsernkontoordning hvor morselskapet Polaris Media ASA er hovedkontoinnehaver. Alle deltakerne i
konsernkontoordningen er solidarisk ansvarlig for det til enhver tid utestående beløpet på konsernkontoen.
Konsernet har i tillegg ubenyttede trekkfasiliteter (kassekreditt) på MNOK 100 i Norge og MSEK 100 i Stampen Media.
Tabellen nedenfor viser forfallsanalyse for konsernets finansielle forpliktelser basert på de kontraktsmessige, ikke-diskonterte
betalingene. Når en motpart har et valg om når et beløp skal betales, er forpliktelsen inkludert med den tidligste datoen der
virksomheten kan forventes å måtte betale. Finansielle forpliktelser hvor man er pålagt å betale tilbake på forespørsel er
inkludert i kolonnen "<1år".

31.12.2025 |  | Gjenstående tid
| Noter | <1 år | 1-2 år | 2-3 år | 3-4 år | 4-5 år | > 5 år | Sum
Finansielle forpliktelser |  |  |  |  |  |  |  |
Banklån | 23 | 19,9 | 18,6 | 0,2 | 0,2 | 0,2 | 0,9 | 39,9
Salgsopsjon minoritetsaksjonærer PM Sør, PM Vest og Hallingdølen | 24 | 65,0 | 1,3 | 66,5 | - |  |  | 132,8
Leieforpliktelser | 16 | 148,2 | 121,3 | 97,6 | 81,1 | 47,5 | 113,7 | 609,3
Leverandørgjeld og annen kortsiktig gjeld |  | 575,1 |  |  |  |  |  | 575,1
Sum |  | 808,1 | 141,2 | 164,2 | 81,3 | 47,6 | 114,6 | 1 357,1

31.12.2024 |  | Gjenstående tid
| Noter | <1 år | 1-2 år | 2-3 år | 3-4 år | 4-5 år | > 5 år | Sum
Finansielle forpliktelser |  |  |  |  |  |  |  |
Banklån | 23 | 19,9 | 19,9 | 18,6 | 0,2 | 0,2 | 1,1 | 59,8
Salgsopsjon minoritetsaksjonærer | 24 | 21,5 | 22,0 | 2,1 | 56,4 |  |  | 102,1
Leieforpliktelser | 16 | 150,0 | 136,6 | 104,6 | 85,2 | 71,9 | 136,7 | 685,1
Leverandørgjeld og annen kortsiktig gjeld |  | 602,0 |  |  |  |  |  | 602,0
Sum |  | 793,4 | 178,5 | 125,4 | 141,8 | 72,1 | 137,8 | 1 448,9

Kapitalforvaltning
Det primære fokuset for kapitalforvaltningen er å sikre at konsernet beholder en sunn kapitalstruktur som støtter
virksomheten og maksimerer aksjonærenes verdier. I lys av forandringer i generelle økonomiske forutsetninger, vurderer
konsernet sin kapitalstruktur og gjør endringer etter behov. Dette inkluderer løpende vurderinger av likviditets- og
balansesituasjonen og tilpasninger av utbyttenivået. Polaris Media ønsker å være i en posisjon med finansiell handlekraft, for
både å kunne gjennomføre målsatte forretningsmessige strategier og øke verdien til aksjonærene.
Polaris Media har som mål å gi aksjonærene en attraktiv løpende avkastning over tid gjennom utbytte, samtidig som
selskapet sikres et finansielt handlingsrom til å støtte konsernets utvikling og strategiske prioriteringer. Utbyttenivå og
kapitalallokering vurderes løpende av styret og ledelsen basert på konsernets årsresultater, finansielle stilling og strategiske
planer.
For å opprettholde eller justere kapitalstrukturen kan konsernet justere utbyttebetalinger til aksjonærene, returnere kapital
til aksjonærene eller utstede nye aksjer. Ingen endringer ble gjort i målsetningene og prosessene i årene som ble avsluttet 31.
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Konsernregnskap | 153

| Årsrapport 2025 |

desember 2025 og 31. desember 2024. Konsernet overvåker kapital ved bruk av netto rentebærende gjeld (NIBD) delt på 12
måneders rullerende EBITDA eksklusive IFRS 16-effekter, hvilket skal være maks 4,0. I tillegg skal konsernets bokførte
egenkapitalandel være høyere enn 32,5%. Per 31. desember 2025 var NIBD delt på 12 måneders EBITDA -2,0 (-8,6).
Egenkapitalandelen var 52% (65%) per 31. desember 2025.
Note 23 Rentebærende gjeld
Konsernets rentebærende gjeld består av følgende banklån:

|  |  |  | Bokført verdi |  |  |  |
|  | Låntaker |  | 31.12.2025 | 31.12.2024 |  | Rentebetingelser |  | Forfall
Banklån 1 |  | Polaris Media ASA |  | 38,0 | 57,6 |  | 3 mnd NIBOR + 1,5% |  | 02.okt.27
Banklån |  | Lån i datterselskap |  | 2,0 | 2,2 |  |  |  |
|  |  |  | 39,9 | 59,8 |  |  |  |

Alle lånene er i norske kroner.
Banklån 1 - MNOK 200 lån
Kvartalsvise avdrag på MNOK 4,9 frem til innfrielse i fjerde kvartal 2027. Lånet er i 2024 nedbetalt med MNOK 60 000 ut over
vanlig avdragsplan.
Banklån 2 - MNOK 300 lån
I januar 2020 ble det tatt opp et nytt lån hos Sparebank1 SMN på MNOK 300 for å øke den finansielle fleksibiliteten til
konsernet. Lånet ble tilbakebetalt i sin helhet i 2024.
Banklån 3 - MNOK 300 finansieringsramme
I juli 2023 ble det inngått avtale om finansieringsramme hos Sparebank1 SMN på MNOK 300. Løpetid for lånet var 10 år fra 1.
januar 2025. Lånet kunne trekkes opp i flere transjer frem til 1. januar 2025 og ikke trukket del av lånet kunne kanselleres på
denne dato. Lånet var avdragsfritt frem til 1. januar 2028. Det skulle betales kvartalsvise avdrag på MNOK 7,5 frem til
forfallsdato. Lånet ble tilbakebetalt i sin helhet i 2024.
En oversikt over konsernets langsiktige låneengasjement, avdrag og rentebetalinger fremgår av tabellen nedenfor.

|  | Lån | Rente
| Låntaker | 2025 | 2024 | 2025 | 2024 1)
Inngående balanse lån 1 | PM ASA | 57,6 | 137,2 | 2,7 | 11,8
Avdrag | PM ASA | -19,6 | -19,6 |  |
Nedbetaling av lån | PM ASA |  | -60,0 |  |
Inngående balanse lån 2 | PM ASA | - | 300,0 |  | 8,2
Nedbetaling av lån | PM ASA | - | -300,0 |  |
Inngående balanse lån 3 | PM ASA | - | 202,1 |  |
Nedbetaling av lån | PM ASA | - | -202,1 |  |
Inngående balanse etableringsgebyr | PM ASA | - | -2,6 |  |
Amortisering | PM ASA | - | 2,6 |  |
Inngående balanse | Lån i datterselskap | 2,2 | 11,8 | 0,1 | 0,3
Avdrag | Lån i datterselskap | -0,3 | -1,9 |  |
Nedbetaling av lån | Lån i datterselskap |  | -7,7 |  |
Utgående balanse |  | 39,9 | 59,8 | 2,8 | 20,3

1) Rentekostnad lån i 2024 avviker med MNOK 0,3 fra rentekostnad lån i Note 11 Finansposter, som følge av at rente på finansiell leie
trykkeripresse er inkludert i Note 11.
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Konsernregnskap | 154

| Årsrapport 2025 |

Gjenstående tid | < 1 år | 1-2 år | 2-3 år | 3-4 år | 4-5 år | > 5 år | Sum
Finansielle forpliktelser (ikke derivater) |  |  |  |  |  |  |
Langsiktig lån - Polaris Media ASA | 19,6 | 18,4 |  |  |  |  | 38,0
Langsiktige lån i datterselskap | 0,3 | 0,2 | 0,2 | 0,2 | 0,2 | 0,9 | 2,0
SUM | 19,9 | 18,6 | 0,2 | 0,2 | 0,2 | 0,9 | 39,9

Forfallsstruktur knyttet til leieforpliktelsene finnes i Note 16 Leieavtaler.
Lånebetingelser banklån
Polaris Media ASAs banklån har følgende lånebetingelser:
1) Konsernets bokførte egenkapitalandel skal være høyere enn 32,5%
2) Netto rentebærende gjeld (NIBD) delt på 12 måneders normalisert rullerende EBITDA skal være maks 4.
Konsernet er ikke i brudd med lånevilkårene per 31. desember 2025. Polaris Media har god margin til alle lånebetingelser på
tidspunktet for avleggelsen av årsrapporten. En oppstilling over konsernets utvikling og status ift. lånevilkårene i 2025 og
2024 fremgår av tabellen nedenfor.

| 2025 | 2024
Langsiktig rentebærende gjeld | 20,3 | 40,1
Kortsiktig rentebærende gjeld (neste års avdrag) | 19,6 | 19,7
Bankinnskudd | -347,8 | -1 283,3
Netto rentebærende gjeld som definert i låneavtalen | -307,9 | -1 223,5
12 måneders rullerende normalisert EBITDA 1) | 153,3 | 141,6
EBITDA som definert i låneavtalen | 153,3 | 141,6
Netto rentebærende gjeld (NIBD) / EBITDA | -2,0 | -8,6
Krav til egenkapital |  |
Bokført egenkapitalandel per 31.12. | 51,7% | 64,6%
Minimumskrav lånevilkår (covenant) | 32,5% | 32,5%
Margin til lånevilkår (%-poeng) | 19,2% | 32,1%

1) Se Alternative resultatmål.
D et er ingen lånebetingelser knyttet til banklånene i datterselskapene.
Kredittfasiliteter
Polaris Media ASA har en ubenyttet kredittfasilitet (kassekreditt) på MNOK 100 . I tillegg har Stampen Media en ubenyttet
kredittfasilitet (kassekreditt) på MSEK 100. Begge fasilitetene er mot nordiske banker. Rentebetingelser er basert på NIBOR/
STIBOR pluss en margin, i tillegg til en provisjon på rammen for å ha fasiliteten tilgjengelig.
Pantstillelser og garantiansvar
Som sikkerhet for banklån, samt trekk- og garantifasiliteter hos Sparebank1 SMN, er det stilt førsteprioritets pant i
morselskapets konto i verdipapirregisteret VPS og de til enhver tid innestående fondsaksjer på VPS- konto pålydende MNOK
138. Denne panten erstatter tidligere førsteprioritets pant i aksjer i morselskapets vesentlige datterselskaper pålydende
MNOK 900. Bokført verdi av aksjer i hoveddatterselskaper for 2024 fremgår av tabellen under, samt årets pant i aksjer.
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Konsernregnskap | 155

| Årsrapport 2025 |

Pantesikret gjeld | 2025 | 2024
Langsiktig rentebærende gjeld til Sparebank 1 SMN inkl. neste års avdrag | 38,0 | 57,6
Bokført verdi av aksjer i hoveddatterselskaper |  |
Polaris Media Midt-Norge AS |  | 150,1
Polaris Media Nord-Norge AS |  | 78,5
Polaris Trykk AS |  | 133,0
Polaris Media Nordvestlandet AS |  | 317,5
Polaris Media Sør AS |  | 396,4
Bokført verdi av andre aksjer stilt som sikkerhet |  |
Vend Marketplaces ASA | 138,0 | -
Sum bokført verdi av eiendeler stilt som sikkerhet | 138,0 | 1 075,4

Konsernets garantier er per 31. desember 2025 hovedsakelig relatert til skattetrekk på MNOK 76,4 (2024: MNOK 73,9) og
husleie på MNOK 60,6 (2024: MNOK 61,5).

Garantiansvar | 2025 | 2024
Garantier konsernselskaper | 136,9 | 135,5
Sum | 136,9 | 135,5

Avstemming av gjeld som oppstår/eksisterer som følge av finansieringsaktiviteter

| Note | 01.01.2025 | Tilgang | Tilgang ved kjøp av virksomhet | Øvrige | Kontant- strøm | Amorti- sering | Endring i virkelig verdi | 31.12.2025
Langsiktig rentebærende gjeld | 23 | 40,1 | - | - | - | -19,8 | - | - | 20,3
Leieforpliktelser (langsiktig og kortsiktig) | 16 | 573,2 | 78,8 | - | - | -141,6 | - | 6,7 | 517,1
Andre langsiktige forpliktelser 1) | 24 | 101,7 | - | - | 0,6 | -5,4 | 8,0 | 10,7 | 115,6
Kortsiktig rentebærende gjeld | 23 | 19,7 | - | - | - | -0,1 | - | - | 19,6
|  | 734,6 | 78,8 | 0,0 | 0,6 | -166,8 | 8,0 | 17,4 | 672,6

1) Kontantstrømeffektene knyttet til denne linjen er utøvd opsjon fra minoritetsaksjonærene i Hallingdølen på MNOK 4,3, i tillegg til
betaling av felleskostander på MNOK 1,1 knyttet til en tapskontakt for leid bygg hvor viksomheten er nedlagt. Kontantstrømmen knyttet
til tapskontrakten ligger som "endring av arbeidskapital og avsetninger" i kontantstrømoppstillingen.

| Note | 01.01.2024 | Tilgang | Tilgang ved kjøp av virksomhet | Øvrige | Kontant- strøm | Amorti- sering | Endring i virkelig verdi | 31.12.2024
Langsiktig rentebærende gjeld | 23 | 627,4 |  | - |  | -589,9 | 2,6 |  | 40,1
Leieforpliktelser (langsiktig og kortsiktig) | 16 | 595,7 | 114,9 | 0,2 |  | -139,6 |  | 2,0 | 573,2
Andre langsiktige forpliktelser | 24 | 78,6 | 7,6 |  | -0,3 | - | 7,8 | 7,9 | 101,7
Kortsiktig rentebærende gjeld | 23 | 21,1 |  |  |  | -1,4 |  |  | 19,7
|  | 1 322,7 | 122,5 | 0,3 | -0,3 | -730,8 | 10,3 | 9,9 | 734,6

| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Konsernregnskap | 156

| Årsrapport 2025 |

Note 24 Kategorier av finansielle eiendeler og forpliktelser
Regnskapsprinsipp
Et finansielt instrument er enhver kontrakt som gir opphav til en finansiell eiendel for et foretak og en finansiell forpliktelse
eller et egenkapitalinstrument for et annet foretak.
Finansielle eiendeler
Klassifiseringen av finansielle eiendeler ved førstegangsinnregning avhenger av karakteristika ved de kontraktmessige
kontantstrømmene til eiendelen, og hvilken forretningsmodell konsernet legger til grunn i styringen av sine finansielle
eiendeler.
Konsernet klassifiserer sine finansielle eiendeler i to kategorier:
▪ Finansielle eiendeler målt til amortisert kost
▪ Egenkapitalinstrumenter målt til virkelig verdi med verdiendring over andre inntekter og kostnader (OCI)
Finansielle eiendeler målt til amortisert kost
Konsernet måler finansielle eiendeler til amortisert kost hvis følgende betingelser er oppfylt:
▪ Den finansielle eiendelen holdes i en forretningsmodell hvor formålet er å motta kontraktfestede kontantstrømmer, og
▪ Kontraktsvilkårene for den finansielle eiendelen gir opphav til kontantstrømmer som utelukkende består av betaling av
rente og hovedstol på gitte datoer.
Etterfølgende måling av finansielle eiendeler målt til amortisert kost gjøres ved bruk av effektiv rentes-metode og er
gjenstand for tapsavsetning. Gevinst og tap føres i resultat når eiendelen er fraregnet, modifisert eller nedskrevet.
Konsernets finansielle eiendeler til amortisert kost inkluderer kundefordringer, andre fordringer og bankinnskudd. På grunn
av kort løpetid på kundefordringer og andre fordringer vil fordringene i praksis oppføres til pålydende med fradrag for
forventet tap.
Finansielle eiendeler målt til virkelig verdi med verdiendringer over andre inntekter og kostnader
Konsernet kan velge å utpeke egenkapitalinstrumenter til virkelig verdi med verdiendringer over andre inntekter og
kostnader så fremt de ikke holdes for handelsformål. Klassifiseringen bestemmes på instrument-for-instrument basis.
Konsernet har utpekt alle egenkapitalinvesteringer i denne kategorien.
Finansielle forpliktelser
Finansielle forpliktelser er, ved førstegangsinnregning, klassifisert som lån og forpliktelser, eller derivater øremerket som
sikringsinstrumenter i en effektiv sikring. Derivater er førstegangsinnregnet til virkelig verdi. Lån og forpliktelser innregnes til
virkelig verdi justert for direkte henførbare transaksjonskostnader.
Etter førstegangsinnregning vil rentebærende lån bli målt til amortisert kost ved bruk av effektiv rentes-metode.
Derivater skal måles til virkelig verdi med verdiendring i resultatet.
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Konsernregnskap | 157

| Årsrapport 2025 |

2025 | Note | Verdsettelses -nivå | Finansielle instrumenter målt til virkelig verdi over totalresultatet | Finansielle instrumenter målt til amortisert kost | Sum
Finansielle eiendeler |  |  |  |  |
Investeringer i aksjer og andeler | 17 | 1, 3 | 986,3 | - | 986,3
Langsiktige fordringer fremleieavtaler |  |  | - | 20,4 | 20,4
Andre langsiktige fordringer |  |  | - | 36,6 | 36,6
Kortsiktige fordringer | 18 |  | - | 328,1 | 328,1
Bankinnskudd |  |  | - | 347,8 | 347,8
Sum finansielle eiendeler |  |  | 986,3 | 732,8 | 1 719,1
Finansielle forpliktelser |  |  |  |  |
Langsiktig rentebærende gjeld | 23 |  | - | 20,3 | 20,3
Langsiktige leieforpliktelser | 16 |  | - | 378,9 | 378,9
Andre langsiktige forpliktelser |  |  | - | 115,6 | 115,6
Kortsiktige leieforpliktelser | 16 |  | - | 138,2 | 138,2
Kortsiktig rentebærende gjeld | 23 |  | - | 19,6 | 19,6
Leverandørgjeld |  |  | - | 107,7 | 107,7
Annen kortsiktig gjeld |  |  | - | 467,4 | 467,4
Sum finansielle forpliktelser |  |  | - | 1 247,7 | 1 247,7
Nivå 1 (Observerbare ujusterte priser i et aktivt marked) | 901,1
Nivå 3 (Andre teknikker med input som har signifikant effekt på virkelig verdi som ikke er basert på observerbare markedsdata) | 85,2

2024 | Note | Verdsettelses -nivå | Finansielle instrumenter målt til virkelig verdi over totalresultatet | Finansielle instrumenter målt til amortisert kost | Sum
Finansielle eiendeler |  |  |  |  |
Investeringer i aksjer og andeler | 17 | 1, 3 | 1 723,6 | - | 1 723,6
Langsiktige fordringer fremleieavtaler |  |  | - | 14,3 | 14,3
Andre langsiktige fordringer |  |  |  | 37,4 | 37,4
Kortsiktige fordringer | 18 |  | - | 339,1 | 339,1
Bankinnskudd |  |  | - | 1 283,3 | 1 283,3
Sum finansielle eiendeler |  |  | 1 723,6 | 1 674,0 | 3 397,6
Finansielle forpliktelser |  |  |  |  |
Langsiktig rentebærende gjeld | 23 |  | - | 40,1 | 40,1
Langsiktig leieforpliktelse | 16 |  | - | 430,7 | 430,7
Andre langsiktige forpliktelser |  |  | - | 101,7 | 101,7
Kortsiktig leieforpliktelse | 16 |  | - | 142,4 | 142,4
Kortsiktig rentebærende gjeld | 25 |  | - | 19,7 | 19,7
Annen kortsiktig gjeld |  |  | - | 457,2 | 457,2
Leverandørgjeld |  |  | - | 144,8 | 144,8
Sum finansielle forpliktelser |  |  | - | 1 336,6 | 1 336,6

| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Konsernregnskap | 158

| Årsrapport 2025 |

Nivå 1 (Observerbare ujusterte priser i et aktivt marked) | 1 631,4
Nivå 3 (Andre teknikker med input som har signifikant effekt på virkelig verdi som ikke er basert på observerbare markedsdata) | 92,3

Virkelig verdi av poster målt til amortisert kost vil være lik bokført verdi.

Andre langsiktige fordringer består av: | 2025 | 2024
Lån til ansatte | 0,6 | 1,2
Selgerkreditt aksjesalg | 0,3 | 2,4
Langsiktig fordring annonsesalg | 11,0 | 9,2
Avgitt lån 1) | 24,1 | 24,1
Øvrige poster | 0,6 | 0,5
Sum andre langsiktige fordringer | 36,6 | 37,4

1) D et ble gitt et lån til HeltHjem Netthandel AS i 2023 på MNOK 23,8. Lånet ble gitt for delfinansiering av et pakkesorteringsanlegg hos
låntaker. Lånet forfaller i sin helhet 31.12.2035. Rentebetingelsene er NIBOR 12 MND + 4%.
Regnskapsprinsipp:
Innregning og måling av salgsopsjoner til ikke-kontrollerende interesser
Salgsopsjoner til ikke-kontrollerende interesser fastsettes til virkelig verdi. Verdifastsettelsen foretas på grunnlag av estimater
om fremtidige resultater i den oppkjøpte virksomheten og en avtalt multippel. Ved førsteinnregning føres salgsopsjonen som
en forpliktelse etter IFRS 9 og en reduksjon av majoritetens egenkapital. Etterfølgende endringer i opsjonsforpliktelsen føres
over resultatet. De ikke-kontrollerende interessene allokeres en andel av resultatet i hele opsjonsperioden.
Ved innløsning av opsjonen vil forpliktelsen fraregnes, og det vil skje en tilbakeføring av posten som ble innregnet mot
egenkapitalen ved førstegangsinnregning av opsjonen.
Estimatusikkerhet:
Salgspris på aksjene ved innløsning av opsjonene fastsettes på grunnlag av historiske resultater og en avtalt multippel.
Verdifastsettelsen foretas på grunnlag av estimater om fremtidige resultater i den oppkjøpte virksomheten. Forpliktelsen
endres når det skjer endringer i disse estimatene.

Andre langsiktige forpliktelser består av: | 2025 | 2024
Salgsopsjon pr 1.1. | 99,8 | 76,4
Tilgang | - | 7,6
Amortisering | 8,0 | 7,8
Endring i beregningsgrunnlag (ført mot resultatet) | 10,7 | 7,9
Utøvelse av opsjon | -3,8 | -
Salgsopsjon per utgangen av rapporteringsperioden | 114,8 | 99,8
Avsetning til tapskontrakt | 0,9 | 1,9
Sum andre langsiktige forpliktelser | 115,6 | 101,7

Salgsopsjoner per 31. desember 2025 består av ikke-kontrollerende eierinteressers salgsopsjoner mot Polaris Media.
Ikke-kontrollerende eierinteresser i Hallingdølen AS har på balansedagen salgsopsjoner mot Polaris Media Øst AS på de
resterende 10,9% av aksjene i selskapet. Salgsopsjonene kan utøves helt eller delvis i periodene 1. april til 30. juni i årene
2026 til 2028. Salgspris på aksjene ved innløsning av opsjonen fastsettes på grunnlag av historiske resultater og en avtalt
multippel. Opsjonsforpliktelsen ble verdsatt til MNOK 7,6 på oppkjøpstidspunktet, og er innregnet som andre langsiktige
forpliktelser med motpost "salgsopsjoner ikke-kontrollerende interesser" i egenkapitalen i 2024. I 2025 har
minoritetsaksjonærene utøvd opsjon på kjøp av 8,1 % av aksjene til pris MNOK 4,3.
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Konsernregnskap | 159

| Årsrapport 2025 |

Ikke-kontrollerende eierinteresser i Polaris Media Sør har på balansedagen salgsopsjoner mot Polaris Media ASA på de
resterende 12,5% av aksjene i selskapet. Salgsopsjonene kan utøves helt eller delvis i periodene 1. april til 30. juni 2026.
Salgspris på aksjene ved innløsning av opsjonen fastsettes på grunnlag av historiske resultater og en avtalt multippel.
Ikke-kontrollerende eierinteresser i A/S Lokalavisene med datterselskaper har en salgsopsjon mot Polaris Media Vest AS på
de resterende 49% av aksjene i selskapet. Opsjonen kan innløses i perioden 1. januar 2026 til 31. desember 2028. Salgspris på
aksjene ved innløsning av opsjonen fastsettes på grunnlag av historiske resultater og en avtalt multippel.
Etterfølgende måling følger IFRS 9. Opsjonene måles til amortisert kost ved bruk av effektiv rente metode. Effekten av
amortisering og endring i beregnet forpliktelse føres over resultatet mot annen finanskostnad/-inntekt.
I 2025 er amortiseringen av forpliktelsene på totalt MNOK 8,0 (7,8). Amortisering er ført mot annen finanskostnad. I slutten
av året er det foretatt en oppdatering av estimater på innløsningsbeløp som resulterte i en kostnadsføring mot annen
finanskostnad på MNOK 10,7 (7,9).
Note 25 Aksjonærforhold
Morselskapet Polaris Media ASA har per 31. desember 2025 en aksjekapital på NOK 49 009 713 (2024: NOK 49 009 713)
fordelt på 49 009 713 aksjer pålydende NOK 1. Polaris Media ASA eier 134 713 egne aksjer per 31. desember 2025 (2024:
22 436). Styret i Polaris Media ASA har fullmakt til å erverve selskapets egne aksjer opp til en samlet pålydende verdi på
NOK 4 900 971, som tilsvarer 10% av selskapets aksjekapital.
Hver aksje har én stemme i selskapets generalforsamling.
Resultat per aksje:

| 2025 | 2024
Resultat etter skatt (aksjonærene i morselskapet) | 7,5 | 677,8
Sum aksjer (justert for egne aksjer) | 48 875 000 | 48 987 277
Resultat per aksje, aksjonærene i morselskapet | 0,15 | 13,83

Basisresultat per aksje og utvannet resultat per aksje er like.
Utbytte:
Selskapet har betalt ut følgende utbytte i 2024 og 2025 (tabellen viser utbetalingsår, utbyttene gjelder det foregående
regnskapsåret):

| 2025 | 2024
Ordinære aksjer |  |
Ordinært på kr 2,00 per aksje og tilleggsutbytte på 20,40 per aksje | 1 094,8 |
Ordinært på kr 1,00 per aksje |  | 49,0
| 1 094,8 | 49,0

Styret i Polaris Media har foreslått å utdele et ordinært utbytte på NOK 3,30 per aksje for 2025. Utbytteforslaget legges frem
for godkjenning i ordinær generalforsamling den 11. mai 2026.
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Konsernregnskap | 160

| Årsrapport 2025 |

De største aksjonærene i selskapet per 31. desember 2025 var:

Navn | Antall aksjer | Prosent
SCHIBSTED MEDIA AS | 14 431 469 | 29,4%
NWT MEDIA AS | 13 130 000 | 26,8%
MUST INVEST AS | 7 257 142 | 14,8%
J. P. MORGAN SE | 2 545 593 | 5,2%
BLOMMENHOLM INDUSTRIER AS | 1 900 000 | 3,9%
GYLDENDAL ASA | 924 000 | 1,9%
AMBLE INVESTMENT AS | 862 054 | 1,8%
SOFELL AS | 655 384 | 1,3%
STIFTELSEN KISTEFOS | 642 297 | 1,3%
THE BANK OF NEW YORK | 536 736 | 1,1%
Sum 10 største aksjonærer | 42 884 675 | 87,5%
Øvrige aksjonærer | 6 125 038 | 12,5%
Sum | 49 009 713 | 100,0%

Note 26 Nærstående parter
Innad i konsernet foregår det transaksjoner mellom konsernselskapene, hovedsakelig avistrykking, distribusjonstjenester og
diverse sentralisert tjenesteyting. Disse transaksjonene er en naturlig del av konsernets daglige drift. Alle transaksjoner
mellom konsernselskap foregår på forretningsmessige vilkår og armlengdes avstand, og er eliminert i konsernregnskapet.
Schibsted Media AS er selskapets største aksjonær med 29,4% av aksjene per 31. desember 2025. Konsernet har et
kommersielt samarbeid med Schibsted Media AS og dets datterselskaper. Schibsted er behandlingsansvarlig for enkelte data
som oppstår ved bruk av Polaris Medias tjenester. Polaris Media bruker påloggingstjenesten «Schibsted-konto», som er en
brukerkonto for abonnenter som kan brukes på tvers av mediehus i konsernet og mediehusene i Schibsted. Polaris Media og
Schibsted er ansvarlige for behandlingen av dataene som samles ved bruk av påloggingstjenesten. Polaris Media har også et
samarbeid med Schibsted på annonseteknologi og redaksjonelle systemer. Alle avtaler med Schibsted-selskapene skjer på
forretningsmessige vilkår og armlengdes avstand.
Tilknyttede selskap og felleskontrollert virksomhet betraktes som nærstående selskap. Tilknyttede selskap består i all
vesentlighet av Aktiv Norgesdistribusjon AS (40%), N ordnorsk Distribusjon Bodø AS (40%), Avisa Nordland AS (38%), Trønder-
Avisa (35%), Helthjem Netthandel AS (34%), Grenda AS (32%), Ho-Gi Invest AS (20%), Folkeinvest AS (26,9%) og Levanger-
Avisa AS (56,7%). Felleskontrollert virksomhet består av Dølen AS (50%). De vesentligste transaksjonene med de nevnte
partene er listet nedenfor.
Kontantekvivalenter benyttes som vederlag for oppgjør med nærstående parter.
Det er ikke avsatt eller kostnadsført tap knyttet til mellomværende med nærstående parter. For ytelser til ledelsen, se Note 8
Lønn og godtgjørelser.

Transaksjoner med nærstående |  | 2025 | 2024
Salg til nærstående part | Tilknyttede selskap | 110,2 | 112,6
Kjøp fra nærstående part | Tilknyttede selskap | 2,3 | 2,2
Fordring på nærstående part | Tilknyttede selskap | 0,2 | 0,2
Gjeld til nærstående part | Tilknyttede selskap | 25,4 | 27,5
Salg til nærstående part | Felleskontrollert virksomhet | 2,0 | 1,8
Kjøp fra nærstående part | Felleskontrollert virksomhet | 1,0 | 1,3
Fordring på nærstående part | Felleskontrollert virksomhet | 0,3 | -
Gjeld til nærstående part | Felleskontrollert virksomhet | 0,1 | 0,1

| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Konsernregnskap | 161

| Årsrapport 2025 |

De flest transaksjonene med nærstående er mellom distribusjonsselskap i konsernet og Aktiv Norgesdistribusjon AS og
Helthjem Netthandel AS. Av totalt salg på MNOK 110,2 i 2025 (MNOK 112,6 i 2024) til tilknyttede selskaper, utgjør salg til
disse selskapene MNOK 102,2 både i 2024 og 2025.
Note 27 Klimarisiko
Polaris Media gjennomførte i 2024 en klimarisikoanalyse på tvers av virksomhetsområdene i konsernet; mediehus, trykk og
distribusjon. Analysen inkluderer vurdering av både fysisk risiko og overgangsrisiko. Se ESRS E1 Klimaendringer i
bærekraftsrapporten i årsberetningen for nærmere informasjon om klimarisikoanalysen. Det er ikke identifiserte vesentlige
endringer i risikobildet i 2025.
For hver enkelt identifiserte risiko er det vurdert i hvor stor grad den påvirker konsernets finansielle stilling.
Hovedfunnene er:
▪ Brukere og annonsører vektlegger i økende grad klima- og miljøhensyn i sine beslutninger. Mediebransjen har over flere år
stått i en digital transformasjon, hvor etterspørselen etter papiraviser faller, mens etterspørselen etter digitale produkter
øker. Transformasjonen er drevet av flere forhold, og klima og miljø er én av flere drivere. Økt bevissthet på klima og miljø
hos konsernets kunder, bidrar til å forsterke dreiningen mot digitale produkter. Den digitale transformasjonen har vesentlig
påvirkning på konsernets kontantstrømmer, og representerer både en risiko (lavere papirbaserte inntekter) og en mulighet
(økte digitale inntekter). Derfor er omstilling til en heldigital fremtid helt sentralt i konsernets forretningsstrategi for
mediehusvirksomheten. Investeringer i teknologi og digitale produkter har vært viktig for at konsernet har lyktes godt så
langt i den digitale transformasjonen. Slike investeringer blir viktige for å lykkes også i neste fase av omstillingen. Ved
vurdering av bokført verdi av konsernets eiendeler, herunder kontantstrømprognoser i gjennomførte nedskrivningstester,
er den digitale transformasjonen hensyntatt.
▪ Omstillingen til et lavutslippssamfunn og klima- og miljømålene i konsernets distribusjonsvirksomhet representerer en
iboende risiko knyttet til bruk av fossildrevne kjøretøy i virksomheten. Risikoen har ikke vesentlig påvirkning på konsernets
finansielle stilling, da slike kjøretøy utgjør en minimal andel av balanseført verdi av eiendelene i konsernet. Ved fastsettelse
av økonomisk levetid på kjøretøyene, er denne overgangsrisikoen vurdert.
▪ Polaris Media har vedtatt en klimaomstillingsplan for omstilling til et lavutslippssamfunn, se ESRS E1 Klimaendringer i
bærekraftsrapporten i årsberetningen for nærmere informasjon om omstillingsplanen. Det foreligger en iboende risiko
knyttet til gjennomføring av omstillingsplanen. Forsinket eller manglende gjennomføring av planen kan føre til manglende
etterlevelse av konsernets klimamål og svekket omdømme. Ved vurdering av bokført verdi av konsernets eiendeler,
herunder kontantstrømprognoser i gjennomførte nedskrivningster, er det ikke tatt inn effekter av eventuell forsinket eller
manglende gjennomføring av klimaomstillingsplanen. Vurderingen på tidspunktet for avleggelsen av årsregnskapet for
2025 er at det er overveiende sannsynlig at klimamålene i omstillingsplanen blir oppnådd.
Konklusjonen av analysen er at det ved avleggelsen av årsregnskapet ikke foreligger klimarisikoer med vesentlig påvirkning på
den bokførte verdien av konsernets eiendeler. Den digitale transformasjonen, hvor klima- og miljøforhold er én av flere
drivere, har både vesentlig negativ og vesentlig positiv påvirkning på konsernets fremtidige kontantstrømmer (lavere
papirbaserte inntekter og økte digitale inntekter). Dette er hensyntatt i vurderingen av bokført verdi av konsernets eiendeler.
Note 28 Hendelser etter balansedagen
Den 28. februar 2026 gjennomførte Stampen Media AB salg av aksjene i Early Bird AB. Salget ga et regnskapsmessig tap på
M NOK 8,6 som innregnes i 2026. Beslutningen om salg av aksjene ble tatt som en følge av at distribusjonsavtalen med Early
Bird AS avsluttes per 30. juni 2026.
F olkeinvest AS meldte oppbud 24. mars 2026. Polaris Media eid e 27 % av selskapet. Investeringen regnskapsføres etter
egenkapitalmetoden og hadde en balanseført verdi på MNOK 6,2 pr 31.12.2025. Konkursen ble utløst av omstendigheter som
inntraff i 2026, og regnskapsmessig tap på MNOK 6,2 innregnes derfor i 2026. Polaris Media har investert totalt MNOK 24,1 i
Folkeinvest AS over eierperioden 2021-2026.
Utover dette har det etter balansedagen ikke inntruffet hendelser av vesentlig betydning for det avlagte regnskapet.
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Konsernregnskap | 162

| Årsrapport 2025 |

Note 29 Endringer i standarder og tolkninger med fremtidig ikrafttredelsestidspunkt
Nye standarder og tolkninger som er offentliggjort, men ikke trådt i kraft per 31. desember 2025, er ikke implementert i
Polaris Medias konsernregnskap. Konsernet forventer ikke at endringene i standardene og tolkningene vil ha vesentlig
betydning for konsernets finansielle stilling, resultat eller noteopplysninger med unntak av forholdene som er omtalt
nedenfor.
IFRS 18 Presentasjon og noteopplysninger i finansregnskap
Denne standarden ble utgitt 9. april 2024 og vil gjelde fra regnskapsåret 2027. Standarden vil erstatte IAS 1 "Presentasjon av
finansregnskap" og setter krav til presentasjon og noteopplysninger i finansregnskapet. I tillegg gjennomføres enkelte mindre
endringer i andre relaterte standarder som blant annet IAS 7 "Oppstilling over kontantstrømmer". Formålet med endringene
er å øke sammenlignbarheten og bedre kommunikasjonen i årsregnskapet.
I resultatoppstillingen vil inntekter og kostnader klassifiseres i en av fem adskilte kategorier: drift, investering, finansiering,
skatt og avviklet virksomhet. De tre første representerer nye kategorier sammenlignet med IAS 1. Det innføres også krav om
nye delsummer for driftsresultat og resultat før finansiering og skatt. Primæroppstillingens roller vil være å gi en nyttig og
strukturert oppsummering. Notene skal gi utfyllende informasjon. Standarden innfører et disaggregeringsprinsipp, hvor hver
regnskapslinje skal inneholde transaksjoner med like karaktertrekk og benevnelsene på regnskapslinjene skal være
beskrivende. Det innføres også krav til kryssreferanser fra primæroppstillingene til notene og motsatt.
For Polaris Media ASA vil resultat fra selskapets hovedinntektskilder representere driftsresultat. Øvrige resultatlinjer vil
vurderes med hensyn til klassifisering innenfor finans, investering eller drift. Konsernet har allerede forsøkt å sette opp
primæroppstillingene etter de nye kravene i IFRS 18, og det kan se ut som dette ikke vil være en krevende oppgave for Polaris
Media ASA.
Polaris Media ASA vil fortsette å benytte den indirekte metoden for kontantstrømoppstillingen, som vil resultere i endret
startpunkt fra "resultat før skatt" til driftsresultat (EBITDA). Fjernet valgfrihet knyttet til renter og utbytte forventes ikke å gi
noen vesentlige effekter for Polaris Media.
Ledelsesdefinerte resultatmål er et nytt begrep som reflekterer mellomsummer av inntekter og kostander som ikke er
spesifisert i IFRS Accounting Standards. Ledelsesdefinerte resultatmål (MPM) skal avstemmes mot den direkte
sammenlignbare mellomsummen eller totalsummen i resultatoppstillingen. Det må gis informasjon om hvordan en MPM er
beregnet og hvordan den gir nyttig informasjon. Denne informasjonen skal gis i egen note til regnskapet. Polaris Media har
begynt arbeidet med å vurdere hvordan denne endringen vil påvirke konsernets kommunikasjon.
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Konsernregnskap | 163

| Årsrapport 2025 |

Alternative resultatmål
Konsernet benytter enkelte alternative resultatmål i sin rapportering. I det følgende defineres de alternative resultatmålene.
EBITDA
EBITDA betyr Earnings before interest, taxes, depreciation and amortization. Polaris Media bruker EBITDA fordi det er nyttig å
ekskludere avskrivninger og nedskrivninger knyttet til investeringer som har skjedd i tidligere perioder når man skal evaluere
kontantgenerering og lønnsomhet. Se beregning av EBITDA i konsolidert regnskap og EBITDA per driftssegment i Note 5
Segmentinformasjon.
EBITDA justert
EBITDA justert ekskluderer engangseffekter. Resultatmålet anvendes for å måle den underliggende driften. Se beskrivelse av
engangseffekter i Note 5 Segmentinformasjon.

|  | 2025 | 2024
| EBITDA | 267,6 | 277,7
+ | Engangseffekter | 42,0 | 12,5
= | EBITDA justert | 309,6 | 290,2

EBITDA-margin
EBITDA / Sum driftsinntekter
EBITDA-justert margin
EBITDA-justert / Sum driftsinntekter
1 2 måneders rullerende normalisert EBITDA
Konsernet overvåker kapital ved bruk av netto rentebærende gjeld (NIBD) delt på 12 måneders EBITDA, eksklusive IFRS 16-
effekter i forbindelse med overholdelse av lånevilkår. Se avsnitt "Lånebetingelser banklån" i Note 23 Rentebærende gjeld.

|  | 2025 | 2024
| EBITDA | 267,6 | 277,7
+ | Engangseffekter | 42,0 | 12,5
= | EBITDA justert | 309,6 | 290,2
+ | IFRS16 - effekter | -156,3 | -148,6
= | 12 måneders rullerende normalisert EBITDA | 153,3 | 141,6

NIBD
NIBD betyr Net interest bearing debt, Netto rentebærende gjeld, og består av langsiktig gjeld til kredittinstitusjoner og
kortsiktig rentebærende gjeld (ekskl. gjeld knyttet til leieforpliktelse etter IFRS 16) fratrukket konsernets bankinnskudd/
kontanter. Konsernet benytter NIBD i forbindelse med overholdelse av lånevilkår. Negativ NIBD innebærer at konsernet har
større beholdning av bankinnskudd og kontanter enn gjeld til kredittinstitusjoner. Se avsnitt "Lånebetingelser banklån" i Note
23 Rentebærende gjeld.

| 2025 | 2024
Langsiktig rentebærende gjeld | 20,3 | 40,1
Kortsiktig rentebærende gjeld | 19,6 | 19,7
Bankinnskudd, kontanter | -347,8 | -1 283,3
NIBD | -307,9 | -1 223,5

Valutakurser brukt i forbindelse med konvertering til NOK i driftsresultatet

| 2025 | 2024
SEK | 1,059 | 1,017

| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Selskapsregnskap | 164
2025
Årsregnskap
Polaris Media ASA
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Selskapsregnskap | 165

| Årsrapport 2025 |

Oppstilling over morselskapets totalresultat

(Tall i MNOK) | Note | 2025 | 2024
Annen driftsinntekt | 3 | 27,5 | 25,1
Sum driftsinntekt |  | 27,5 | 25,1
Lønn og personalkostnader | 4,5 | 51,2 | 50,5
Annen driftskostnad | 6 | 70,1 | 64,6
Sum driftskostnader |  | 121,3 | 115,1
Resultat fra selskaper etter egenkapitalmetoden | 7 | -4,6 | 1,5
Driftsresultat før av- og nedskrivninger (EBITDA) |  | -98,3 | -88,5
Av- og nedskrivninger | 8,9,10 | 8,4 | 9,0
Driftsresultat (EBIT) |  | -106,8 | -97,5
Finansinntekter |  | 276,6 | 3 176,2
Finanskostnader |  | 226,6 | 171,4
Netto finansposter | 11 | 50,0 | 3 004,8
Resultat før skattekostnad |  | -56,7 | 2 907,3
Skattekostnad / (Skatteinntekt) | 12 | -20,8 | -10,6
Årsresultat |  | -36,0 | 2 917,9
Poster som ikke vil bli omklassifisert til resultat |  |  |
Finansielle eiendeler vurdert til virkelig verdi | 14 | -234,0 | 279,5
Inntekt på investering i tilknyttet selskap | 7 | -0,3 | -
Estimatavvik pensjon | 5 | 3,6 | -0,2
Skatteeffekt estimatavvik pensjon | 12 | -0,8 | -
Utvidet resultat | 14 | -231,5 | 279,3
Totalresultat |  | -267,5 | 3 197,2
Disponering |  |  |
Overført fra/til annen egenkapital | 14 | -197,7 | 1 820,6
Avsatt utbytte | 14 | 161,7 | 1 097,3
Sum |  | -36,0 | 2 917,9

| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Selskapsregnskap | 166

| Årsrapport 2025 |

Oppstilling over morselskapets finansielle stilling

(Tall i MNOK) | Note | 2025 | 2024
EIENDELER |  |  |
Utsatt skattefordel | 12 | 59,5 | 39,5
Øvrige immaterielle eiendeler | 8 | 44,7 | 12,8
Immaterielle eiendeler |  | 104,2 | 52,3
Bruksretteiendel | 10 | 11,4 | 11,1
Kontormaskiner og driftsløsøre | 9 | 5,3 | 9,0
Varige driftsmidler |  | 16,7 | 20,1
Investering i datterselskap | 16 | 1 710,5 | 1 439,5
Investering i tilknyttet selskap | 7 | 65,0 | 60,2
Investeringer i aksjer og andeler | 15 | 938,0 | 1 677,8
Pensjonsmidler | 5 | 0,2 | -
Andre langsiktige fordringer | 15,17 | 24,1 | 24,1
Finansielle anleggsmidler |  | 2 737,8 | 3 201,7
Anleggsmidler |  | 2 858,7 | 3 274,1
Kundefordringer | 15 | 0,5 | 4,6
Kundefordringer på selskap i samme konsern | 17 | 17,8 | 0,1
Andre fordringer | 15 | 18,6 | 14,3
Andre fordringer på selskap i samme konsern | 17 | 166,2 | 3 032,4
Bankinnskudd, kontanter og lignende | 18 | 256,3 | 232,9
Omløpsmidler |  | 459,4 | 3 284,4
Eiendeler |  | 3 318,1 | 6 558,5

GJELD OG EGENKAPITAL |  |  |
Aksjekapital | 14,19 | 49,0 | 49,0
Egne aksjer | 14 | -0,1 | -
Overkurs | 14 | 176,7 | 176,7
Annen egenkapital | 14 | 1 658,4 | 2 096,5
Egenkapital |  | 1 884,0 | 2 322,2
Pensjonsforpliktelser | 5 | 44,4 | 49,5
Andre avsetninger for forpliktelser | 15 | 2,7 | 2,7
Langsiktig rentebærende gjeld | 20 | 18,4 | 38,0
Langsiktige leieforpliktelser | 10 | 9,7 | 9,7
Langsiktig gjeld |  | 75,1 | 99,8
Kortsiktige leieforpliktelser | 10 | 2,8 | 2,5
Kortsiktig rentebærende gjeld | 20 | 19,6 | 19,6
Leverandørgjeld | 15 | 71,4 | 34,5
Leverandørgjeld til selskap i samme konsern | 15,17 | 18,3 | 7,3
Skyldige offentlige avgifter | 15 | 7,0 | 1,8
Kortsiktig gjeld til selskap i samme konsern | 17 | 1 052,3 | 2 954,0
Avsatt utbytte | 14,15 | 161,7 | 1 097,3
Annen kortsiktig gjeld | 15 | 25,8 | 19,4
Kortsiktig gjeld |  | 1 359,0 | 4 136,4
Langsiktig og kortsiktig gjeld |  | 1 434,1 | 4 236,2
Egenkapital og gjeld |  | 3 318,1 | 6 558,5

| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Selskapsregnskap | 167

| Årsrapport 2025 |

Oppstilling over morselskapets finansielle stilling - Signaturside

| Trondheim, 9. april 2026 |
(Sign.) Trond Berger Styrets leder | (Sign.) Stefan Persson Styrets nestleder | (Sign.) Stig Eide Sivertsen Styremedlem | (Sign.) Gard Steiro Styremedlem
(Sign.) Bente Sollid Styremedlem | (Sign.) Annette Björkman Styremedlem | (Sign.) Thale S. Kuvås Solberg Styremedlem | (Sign.) Lajla Ellingsen Styremedlem
(Sign.) Steinar Vindsland Styremedlem | (Sign.) Monika Vartdal Giske Styremedlem | (Sign.) Per Axel Koch Konsernsjef |

| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Selskapsregnskap | 168

| Årsrapport 2025 |

Kontantstrømoppstilling for morselskapet

(Tall i MNOK) | Note | 2025 | 2024
Kontantstrømmer fra driftsaktiviteter |  |  |
Resultat før skattekostnad |  | -56,7 | 2 907,3
Av - og nedskrivninger | 8,9,10 | 8,4 | 9,0
Netto finans | 11 | -50,0 | -3 004,8
Endring kundefordringer |  | -20,3 | -5,4
Endring leverandørgjeld |  | 54,4 | -60,6
Endring offentlig gjeld |  | 5,3 | -0,3
Endring pensjonsforpliktelse | 5 | -5,3 | -1,7
Resultat fra selskap etter egenkapitalmetoden | 7 | 4,6 | -1,5
Endring i andre tidsavgrensningsposter |  | 4,4 | 9,8
Netto kontantstrøm fra driftsaktiviteter |  | -55,2 | -148,3
Kontantstrømmer fra investeringsaktiviteter |  |  |
Kjøp av varige driftsmidler og im.eiendeler | 8,9 | -34,4 | -7,2
Salg av varige driftsmidler og im. eiendeler | 8,9 | 0,4 |
Kjøp av finansielle investeringer | 7,15,16 | -317,6 | -2 333,0
Salg av finansielle investeringer | 7,15,16 | 500,0 | 1 000,0
Utbetalt lån | 15 | -1,2 | -0,3
Innbetalt avdrag på lån | 15 | 2,1 |
Innbetalt konsernbidrag | 11 | 3 017,0 | 159,4
Utbetalt konsernbidrag |  | -6,5 |
Utbytte fra datterselskaper | 11 | 15,8 | 13,3
Utbytte fra investeringer | 11 | 17,1 | 69,8
Mottatte renter | 10,11 | 95,0 |
Netto kontantstrøm fra investeringsaktiviteter |  | 3 287,8 | -1 098,1
Kontantstrømmer fra finansieringsaktiviteter |  |  |
Nedbetaling av langsiktig gjeld | 20 | -19,6 | -600,2
Utbetalt utbytte | 14 | -1 094,8 | -49,0
Kjøp av egne aksjer | 14 | -17,0 | -7,2
Salg av egne aksjer | 14 | 5,4 | 3,8
Betaling av leieforpliktelser | 10 | -2,2 | -2,6
Betalte renter | 10,11 | -185,5 | -95,6
Øvrige finansieringsaktiviteter |  | -0,4 | -0,3
Endring konsernkonto | 17 | -1 895,2 | 2 119,7
Netto kontantstrøm fra finansieringsaktiviteter |  | -3 209,2 | 1 368,7
Endring i kontantbeholdning |  |  |
Kontantbeholdning ved periodens begynnelse | 18 | 232,9 | 110,6
Netto kontantstrøm |  | 23,3 | 122,3
Kontantbeholdning ved periodens slutt | 18 | 256,3 | 232,9

Kontantstrømoppstillingen er utarbeidet etter den indirekte metode. Kontanter og kontantekvivalenter omfatter kontanter,
bankinnskudd og andre kortsiktige likvide plasseringer.
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Selskapsregnskap | 169

| Årsrapport 2025 |

Noteoversikt

Note 1 | Selskapsinformasjon
Note 2 | Implementering av nye regnskapsprinsipper, nye standarder og avvik IFRS
Note 3 | Driftsinntekter
Note 4 | Lønnskostnader og antall ansatte
Note 5 | Pensjon
Note 6 | Andre driftskostnader
Note 7 | Tilknyttede selskap
Note 8 | Immaterielle eiendeler
Note 9 | Varige driftsmidler
Note 10 | Leieavtaler
Note 11 | Finansposter
Note 12 | Skatt
Note 13 | Andre inntekter og kostnader
Note 14 | Egenkapital
Note 15 | Finansielle instrumenter
Note 16 | Datterselskap
Note 17 | Nærstående parter
Note 18 | Bankinnskudd
Note 19 | Aksjekapital og aksjonærinformasjon
Note 20 | Rentebærende gjeld
Note 21 | Hendelser etter balansedagen

| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Selskapsregnskap | 170

| Årsrapport 2025 |

Note 1 Selskapsinformasjon
Polaris Media ASA er et allmennaksjeselskap registrert i Norge, og er notert på Oslo Børs med tickerkode POL. Selskapets
hovedkontor er lokalisert i Ferjemanns veien 10, Trondheim. Årsregnskapet ble godkjent av styret 8. april 2026 og vil bli
fremlagt for generalforsamlingen for vedtak den 11. mai 2026.
Grunnlag for utarbeidelse av årsregnskapet
Årsregnskapet er avlagt i henhold til regnskapsloven § 3-9 og Forskrift om forenklet IFRS fastsatt av Finansdepartementet 7.
februar 2022. Dette innebærer i hovedsak at innregning og måling følger internasjonale regnskapsstandarder (IFRS) og
presentasjon og noteopplysninger er i henhold til norsk regnskapslov og god regnskapsskikk. Unntak fra måling og innregning
etter full IFRS er forklart i Note 2 Implementering av nye regnskapsprinsipper, nye standarder og avvik fra IFRS.
Regnskapet legger til grunn prinsippene i et historisk kost regnskap, med unntak av følgende regnskapsposter:
1. Finansielle instrumenter til virkelig verdi over resultatet og over andre inntekter og kostnader og finansielle
instrumenter til amortisert kost.
Klassifisering og vurdering av balanseposter
Eiendeler klassifiseres som omløpsmiddel når selskapet forventer å realisere eiendelen, eller har til hensikt å selge eller
forbruke den i selskapets ordinære driftssyklus. Videre er eiendeler som primært holdes for omsetning eller som forventes
realisert innen tolv måneder etter rapporteringsperioden også å anse som omløpsmidler. Tilsvarende gjelder også eiendeler i
form av kontanter eller kontantekvivalenter, med mindre disse er underlagt begrensninger som gjør at den ikke kan veksles
eller benyttes til å gjøre opp en forpliktelse i minst tolv måneder etter rapporteringsperioden. Alle andre eiendeler
klassifiseres som anleggsmidler.
Forpliktelser klassifiseres som kortsiktig når de forventes å bli gjort opp i selskapets ordinære driftssyklus, når de primært
holdes for omsetning, eller dersom forpliktelsen forfaller til oppgjør innen tolv måneder etter rapporteringsperioden, eller
foretaket ikke har en ubetinget rett til å utsette oppgjøret av forpliktelsen i minst tolv måneder etter rapporteringsperioden.
Eventuelle vilkår for forpliktelsen, som etter motpartens valg kan føre til at den gjøres opp ved utstedelse av
egenkapitalinstrumenter, påvirker ikke forpliktelsens klassifisering. Alle andre forpliktelser klassifiseres som langsiktige.
Omløpsmidler vurderes til laveste av anskaffelseskost og virkelig verdi. Kortsiktig gjeld balanseføres til nominelt beløp på
etableringstidspunktet.
Anleggsmidler vurderes til anskaffelseskost, men nedskrives til virkelig verdi ved verdifall som ikke forventes å være
forbigående. Anleggsmidler med begrenset økonomisk levetid avskrives planmessig. Langsiktig gjeld balanseføres til nominelt
beløp på etableringstidspunktet.
Valuta
Transaksjoner i utenlandsk valuta omregnes til kursen på transaksjonstidspunktet. Pengeposter i utenlandsk valuta omregnes
til norske kroner ved å benytte balansedagens kurs. Ikke-pengeposter som måles til historisk kurs uttrykt i utenlandsk valuta,
omregnes til norske kroner ved å benytte valutakursen på transaksjonstidspunktet. Ikke-pengeposter som måles til virkelig
verdi uttrykt i utenlandsk valuta, omregnes til valutakursen fastsatt på måletidspunktet. Valutakursendringer resultatføres
løpende i regnskapsperioden under andre finansposter.
Estimater og forutsetninger
Ledelsen bruker estimater og forutsetninger som påvirker eiendeler, gjeld, inntekter, kostnader samt usikre eiendeler og
forpliktelser på balansedagen under utarbeidelsen av årsregnskapet.
Dette gjelder særlig vurderinger knyttet til oppkjøp og pensjonsforpliktelser. Fremtidige hendelser kan medføre at
estimatene endrer seg. Estimater og de underliggende forutsetningene vurderes løpende, og er basert på beste skjønn og
historisk erfaring. Endringer i regnskapsmessige estimater, regnskapsføres i den perioden endringene oppstår. Hvis
endringene også gjelder fremtidige perioder fordeles effekten over inneværende og fremtidige perioder.
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Selskapsregnskap | 171

| Årsrapport 2025 |

Note 2 Implementering av nye regnskapsprinsipper, nye standarder og avvik fra IFRS
Endring i regnskapsprinsipper:
Ingen endringer i regnskapsprinsipp fra 2024 til 2025.
Avvik fra IFRS:
IAS 10 nr. 12 og 13, IAS 18 nr. 30 og IFRIC 17 nr. 10 fravikes slik at utbytte og konsernbidrag regnskapsføres i samsvar med
regnskapslovens bestemmelser.
Note 3 Driftsinntekter
Polaris Media ASA er konsernets morselskap og leverer regnskapstjenester og andre tjenester til sine datterselskap.
Selskapets inntekter består i all hovedsak av regnskapshonorar for tjenester levert til datterselskaper. Inntekter innregnes i
takt med leveransen av tjenestene, og måles til det beløp selskapet forventer å motta som vederlag fra kunden (ekskl.
eventuell mva.).

Driftsinntekter | 2025 | 2024
Andre driftsinntekter | 27,5 | 25,1
Sum driftsinntekter | 27,5 | 25,1

Note 4 Lønnskostnader, antall ansatte og godtgjørelse til ledende ansatte

Lønnskostnader | Noter | 2025 | 2024
Lønninger |  | 63,9 | 40,2
Arbeidsgiveravgift |  | 10,1 | 6,0
Utleie ansatte |  | -32,0 | -1,2
Pensjonskostnader | 5 | 3,9 | 1,4
Andre ytelser |  | 5,4 | 4,0
Sum |  | 51,2 | 50,5
Gjennomsnittlig antall årsverk |  | 55 | 31

Ytelser til ledende ansatte (lønn i hele 1000)

2025 | Antall aksjer 1) | Årslønn 2) | Prestasjons- basert lønn 3) | Pensjon 4) | Annen godtgjørelse 5) | Sum
Konsernsjef Per Axel Koch | 157 593 | 4 053 | 216 | 205 | 716 | 5 190
CFO Jørgen Aune | 1 080 | 2 834 | 334 | 335 | 251 | 3 754

2024 | Antall aksjer 1) | Årslønn | Prestasjons- basert lønn | Pensjon | Annen godtgjørelse | Sum
Konsernsjef Per Axel Koch | 157 352 | 3 913 | 1 463 | 210 | 586 | 6 171
CFO Jørgen Aune | 839 | 2 556 | 708 | 304 | 239 | 3 807

1) Aksjebeholdning i Polaris Media ASA per 31.12
2) Vedkommendes mottatte fastlønn i henhold til sammenstillingsoppgave for regnskapsåret, i tillegg til opptjente feriepenger av fastlønn i
samme år.
3) Bonus/prestasjonsbasert lønn (PBL) opptjent i regnskapsåret. Utbetaling skjer påfølgende år, og er for regnskapsåret 2025 gjennomført i
1. kvartal 2026. Se "Rapport om godtgjørelse til ledende personer 2025" på www.polarismedia.no for nærmere informasjon.
4) Årets innbetalinger til vedkommendes innskuddsbaserte pensjonsordning, pluss årets opptjente rettigheter i eventuelle ytelsesbaserte
pensjonsordninger.
5) Annen godtgjørelse består i hovedsak av fordel av firmabil, faste tillegg for bil, innberettet fordel av forsikringsordninger og øvrige
naturalytelser.
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Selskapsregnskap | 172

| Årsrapport 2025 |

For beskrivelse av kompensasjonsordningene for ledende ansatte, se retningslinjer for godtgjørelse til ledende personer
tilgjengelig på www.polarismedia.no.
Styrehonorar

|  |  |  | 2025 | 2024
|  | Ansatt- rep. | Antall aksjer 1) | Styre- honorar | Komité- honorar | Sum | Styre- honorar | Komité- honorar | Sum
Styre |  |  |  |  |  |  |  |  |
Trond Berger | Leder |  | 2 017 | 545 | 31 | 576 | 487 | 15 | 502
Stefan Persson 2) | Nestleder (fra mai 2025) |  | 6 000 | 320 | 69 | 389 | 260 | 66 | 326
Stig Eide Sivertsen 2,3,4) | Medlem |  | 7 143 | 293 | 146 | 439 | 260 | 138 | 398
Bente Sollid 2,5) | Medlem |  | 1 853 | 293 | 23 | 316 | 260 | 7 | 267
Thale S. Kuvås Solberg | Medlem |  |  | 293 | 69 | 362 | 260 | 34 | 294
Gard Steiro | Medlem (fra mai 2024) |  |  | Mottok ikke personlig honorar 6)
Anette Björkman 2) | Medlem (fra mai 2025) |  | 1 000 | 160 | - | 160 | - | - | -
Lajla Ellingsen | Medlem | Ja | 507 | 293 | 31 | 324 | 260 | 15 | 275
Steinar Vindsland | Medlem | Ja | 807 | 293 | - | 293 | 260 | - | 260
Monica V. Giske | Medlem (fra mai 2024) | Ja |  | 293 | - | 293 | 133 | - | 133
Ingeborg Volan | Vara |  |  | 19 | - | 19 | 29 | - | 29
Kristian Holm Lamo 7) | Vara (fra mai 2024) | Ja | 872 | 19 | - | 19 | - | - | -
Elisabeth Bergquist 7) | Vara (fra mai 2024) | Ja |  | 19 | - | 19 | - | - | -
Eirik Meling 7) | Vara (fra mai 2024) | Ja | 241 | 19 | - | 19 | - | - | -
Fratrådte medlemmer |  |  |  |  |  |  |  |  |
Knut Ivar Solnes | Medlem (til mai 2024) |  |  | Mottok ikke personlig honorar 6)
Christer Pedersen | Medlem (til mai 2024) | Ja |  | - | - | - | 127 | - | 127
Espen Rasmussen | Vara (til mai 2024) | Ja |  | - | - | - | 18 | - | 18
Anita Pedersen | Vara (til mai 2024) | Ja |  | - | - | - | 18 | - | 18
Guri Svarva | Vara (til mai 2024) | Ja |  | - | - | - | 18 | - | 18
Valgkomite |  |  |  |  |  |  |  |  |
Gunnar Bovim 8) | Leder |  |  | - | 56 | 56 | - | 101 | 101
Arild Nysæther | Medlem |  |  | - | 46 | 46 | - | 44 | 44
Sture Bergman | Medlem (til mai 2025) |  |  | - | 23 | 23 | - | 44 | 44
Stine Halla | Medlem |  |  | Mottok ikke personlig honorar 6)
Victoria Svanberg | Medlem (fra mai 2025/ nestleder styre til mai 2025) |  |  | 156 | 47 | 203 | 305 | 15 | 320

1) Aksjebeholdning i Polaris Media ASA per 31.12.25 for nåværende styremedlemmer
2) Aksjene er eid gjennom heleid investeringsselskap
3) Mottok i 2024 i tillegg NOK 100 000 for merarbeid ut over styrearbeidet i forbindelse med salget av konsernets aksjer i FINN.no AS til
Schibsted ASA
4) Beløp oppgitt i henhold til vedtatt honorar. Det ble i 2025 utbetalt kr 80 000 for mye i honorar grunnet en feilutbetaling. Beløpet ble etter
avtale med Eide Sivertsen trukket fra honorar utbetalt i første kvartal i 2026.
5) Beløp oppgitt i henhold til vedtatt honorar. Det ble i 2025 utbetalt kr 80 000 for lite i honorar grunnet en feilutbetaling. Beløpet ble etter
avtale med Sollid utbetalt i første kvartal i 2026.
6) For medlemmer av styre og komiteer som ikke mottar personlig honorar mottar Polaris Media ASA faktura fra vedkommendes
arbeidsgiver.
7) For varamedlemmer avregnes og utbetales honorar i påfølgende regnskapsår.
8) Mottok i 2024 en tilleggsgodtgjørelse på NOK 46 300 etter vedtak på ordinær generalforsamling i Polaris Media ASA 7. mai 2024. Se
protokoll på www.polarismedia.no for nærmere informasjon.
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Selskapsregnskap | 173

| Årsrapport 2025 |

Note 5 Pensjon
Innskuddsbaserte pensjonsordninger
Selskapet er pliktig til å ha tjenestepensjonsordning etter lov om obligatorisk tjenestepensjon. Selskapets pensjonsordninger
tilfredsstiller kravene i denne lov. Pensjonspremie til innskuddsbasert pensjonsordning kostnadsføres når den påløper.
Ytelsesbaserte pensjonsordninger
Selskapet har avviklet ytelsesbaserte pensjonsordninger for ansatte født etter 1953 med virkning fra 31.12.2014.
Pensjonsforpliktelsen for gjenværende ytelsesbaserte pensjonsordning blir beregnet årlig av en uavhengig aktuar som
beregner nåverdien av påløpte ytelser i henhold til påløpte ytelsers metode. Nåverdien av pensjonsforpliktelsen beregnes
ved å diskontere estimerte, fremtidige utbetalinger med rentesatsen til foretaksobligasjoner med høy kvalitet, som er utstedt
i samme valuta som pensjonen utbetales i, og som har tilnærmet likt forfall som den tilhørende pensjonsforpliktelsen.
Pensjonsmidler vurderes til virkelig verdi. Beregningene er basert på standardiserte forutsetninger om døds- og
uføreutviklingen, samt andre demografiske faktorer, utarbeidet av Finans Norge (FNO). For uføreutviklingen er det benyttet
KU som for tidligere beregninger.
Balanseført netto pensjonsforpliktelse utgjør summen av påløpt pensjonsforpliktelse minus virkelig verdi av eventuelle
tilknyttede pensjonsmidler.
Estimatendringer, som består av aktuarielle gevinster og tap, samt avkastning på pensjonsmidlene utover resultatført
avkastning, innregnes i oppstilling av andre inntekter og kostnader (totalresultat). Aktuarielle gevinster og tap blir ikke
reklassifisert over resultatet i en senere periode.
Pensjonskostnad bokføres som lønn- og personalkostnader i resultatregnskapet. Gevinster og tap på avkortning eller oppgjør
av en ytelsesbasert pensjonsordning innregnes som «annen driftsinntekt» eller «annen driftskostnad» i resultatregnskapet på
det tidspunktet avkortningen eller oppgjøret inntreffer. En avkortning inntreffer når konsernet vedtar en vesentlig reduksjon
av antall ansatte som omfattes av en ordning eller endrer vilkårene for en ytelsesbasert pensjonsordning slik at en vesentlig
del av nåværende ansattes fremtidige opptjening ikke lenger kvalifiserer til ytelser eller bare kvalifiserer til reduserte ytelser.
Pensjonsforutsetninger er fastsatt med utgangspunkt i NRS' oppdaterte veiledning for pensjonsforutsetninger per 30.
september 2025.

| 2025 | 2024
Diskonteringsrente | 4,00% | 3,30%
Lønnsregulering | 4,00% | 3,50%
Pensjonsregulering | 3,50% | 3,25%
Pensjonsreg. opptj folketrygden | 3,75% | 3,25%

Årets pensjonskostnad er sammensatt slik: | 2025 | 2024
Årets pensjonsopptjening | - | -
Kostnad ved tidligere perioders opptjening (planendring) | -2,7 | -2,8
Rentekostnad (inntekt) av netto pensjonsforpliktelse | 1,3 | 1,4
Administrasjonskostnader | - | -
Periodisert arbeidsgiveravgift | -0,2 | -0,2
Pensjonskostnad ytelsespensjon | -1,5 | -1,6
Pensjonskostnad innskuddbasert pensjonsplan | 5,9 | 3,2
Medlemsinnskudd fra ansatte | -1,2 | -0,7
Andre pensjonskostnader | 0,7 | 0,5
Totale pensjonskostnader innregnet i årets resultat | 3,9 | 1,4
Aktuarmessige gevinster og tap innregnet direkte i egenkapitalen | 3,6 | -0,2
Antall aktive personer i ytelsesbasert ordning i året | 1 | 1
Antall pensjonister i ytelsesbasert ordning i året | - | -

| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Selskapsregnskap | 174

| Årsrapport 2025 |

Pensjonsforpliktelser og pensjonsmidler: 2025 |  |
| Usikret | Sum | Usikret | Sum
Årets endringer i brutto pensjonsforpliktelse: |  |  |  |
Brutto pensjonsforpliktelse 01.01 | 42,9 | 42,9 | 44,3 | 44,3
Servicekostnader | - | - | - | -
Rentekostnad på pensjonsforpliktelsen | 1,3 | 1,3 | 1,4 | 1,4
Kostnad ved tidligere perioders opptjening (planendring) | -2,7 | -2,7 | -2,8 | -2,8
Aktuarmessige gevinster og tap | -3,1 | -3,1 | - | -
Brutto pensjonsforpliktelse 31.12 | 38,5 | 38,5 | 42,9 | 42,9
Årets endringer i brutto pensjonsmidler: |  |  |  |
Brutto pensjonsmidler 01.01 | - | - | 0,1 |
Innskuddsfond | 0,2 | 0,2 | -0,1 | -0,1
Virkelig verdi pensjonsmidler 31.12 | 0,2 | 0,2 | - | -0,1
Netto pensjonsforpliktelse/midler (-) | 38,2 | 38,2 | 42,9 | 42,9
Arbeidsgiveravgift | 5,4 | 5,4 | 6,0 | 6,0
Avsetning pensjonskostnader relatert til omstilling | 0,4 | 0,4 | 0,5 | 0,5
Avsatte midler til dekning av ufonderte ordninger | 0,2 | 0,2 | - | -
Netto balanseført pensjonsforpliktelse 31.12 | 44,2 | 44,2 | 49,5 | 49,5
Pensjonsmidler i balansen |  | 0,2 |  | -
Pensjonsforpliktelser i balansen |  | 44,4 |  | 49,5
Netto pensjonsforplikelser i balansen |  | 44,2 |  | 49,5

Note 6 Andre driftskostnader

Andre driftskostnader | 2025 | 2024
Fellesprosjekter konsern | 27,2 | 30,4
Regnskap, revisjon og konsulenttjenester | 20,7 | 15,7
IT-kostnader | 11,2 | 8,9
Reise- og transportkostnader | 3,1 | 1,9
Møte- og kurskostnader | 2,3 | 1,4
Driftsutgifter lokaler | 1,1 | 0,9
Andre kostnader | 4,5 | 5,5
SUM | 70,1 | 64,6

Godtgjørelse til revisor (Ernst & Young AS) består av: | 2025 | 2024
Lovpålagt revisjon | 1,3 | 2,1
Attestasjon av bærekraftsrapport | 2,8 | 0,6
Andre attestasjonstjenester | - | 0,3
Andre tjenester | 0,1 | 0,2
Sum godtgjørelse | 4,3 | 3,2

Merverdiavgift er ikke inkludert i revisjonshonoraret.
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Selskapsregnskap | 175

| Årsrapport 2025 |

Note 7 Tilknyttede selskaper
Tilknyttede selskaper er enheter hvor selskapet har betydelig innflytelse, men ikke kontroll over den finansielle og
operasjonelle styringen. Regnskapet inkluderer selskapets andel av resultater fra tilknyttede selskap etter
egenkapitalmetoden fra det tidspunktet betydelig innflytelse oppnås og til slik innflytelse opphører. Eventuell goodwill inngår
i investeringsbeløpet og vurderes for nedskriving som en del av investeringen. Resultatet fra tilknyttede selskaper inkluderer
avskrivinger, amortiseringer og eventuelle nedskrivinger av merverdier, og innregnes i resultatregnskapet på egen linje.
Mottatt utbytte anses som tilbakebetaling av kapital og føres mot den balanseførte verdien. Regnskapet vil for enkelte
tilknyttede selskap ikke være tilgjengelig når selskapet offentliggjør sin rapportering. I slike tilfeller estimeres resultatandelen
basert på den informasjonen som er tilgjengelig på rapporteringstidspunktet.
Resultat fra tilknyttede selskaper presenteres under drift som resultat fra selskap etter egenkapitalmetoden og
balanseverdiene presenteres som investering i datter og tilknyttet selskap under finansielle anleggsmidler. Utbytte fra
selskaper etter egenkapitalmetoden presenteres under kontantstrømmer fra drift.
Tilknyttede selskap består per 31. desember 2025 av eierpostene i Helthjem Netthandel AS (34%), Trønder-Avisa AS (35%) og
Folkeinvest AS (27 %).

2025 | Folkeinvest AS | Helthjem Netthandel AS | Trønder-Avisa AS | Sum
Beregning av årets resultatandel |  |  |  |
Andel årets resultat | -2,3 | -8,7 | 3,6 | -7,4
Korrigering av tidligere års estimerte resultatandeler | - | - | 0,5 | 0,5
Årets resultatandel 1) | -2,3 | -8,6 | 4,1 | -6,8
Beregning av balanseført verdi |  |  |  |
Balanseført verdi 1.1 | - | 16,3 | 43,9 | 60,2
Tilgang i perioden | 1,7 | 5,1 | - | 6,8
Reklassifisering fra andre aksjer, se note 15 | 6,8 | - |  | 6,8
Årets resultatandel | -2,3 | -8,6 | 4,1 | -6,8
Utvidet resultat (OCI) | - | -0,3 | - | -0,3
Utbytte | - |  | -1,8 | -1,8
Balanseført verdi 31.12 | 6,2 | 12,5 | 46,2 | 65,0

1) Investeringen i Folkeinvest AS er reklassifisert fra andre aksjer til tilknyttet selskap per 1. januar 2025 etter økning av eierandel.
Resultatandel Folkeinvest AS regnskapsføres som annen finanskostnad.

2024 | Good Game AS | Helthjem Netthandel AS | Trønder-Avisa AS | Sum
Beregning av årets resultatandel |  |  |  |
Andel årets resultat | -2,6 | 0,8 | 3,6 | 1,8
Korrigering av tidligere års estimerte resultatandeler |  | -0,5 | 0,2 | -0,3
Årets resultatandel | -2,6 | 0,3 | 3,8 | 1,5
Beregning av balanseført verdi |  |  |  |
Balanseført verdi 1.1 | 7,0 | 9,2 | 41,1 | 57,4
Tilgang i perioden |  | 6,8 | - | 6,8
Avgang/reklassifisering til andre aksjer 1) | -4,4 | - |  | -4,4
Årets resultatandel | -2,6 | 0,3 | 3,8 | 1,5
Utbytte |  |  | -1,1 | -1,1
Balanseført verdi 31.12 | - | 16,3 | 43,9 | 60,2

1) Ei erandelen i Good Game AS ble redusert fra 22% til 19,5% etter emisjon og defineres derfor som investering i aksjer og andeler per 31.
desember 2024.
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Selskapsregnskap | 176

| Årsrapport 2025 |

Note 8 Immaterielle eiendeler
Immaterielle eiendeler ervervet separat måles ved førstegangs innregning til anskaffelseskost. Utgifter til forskning og
utvikling innregnes i balansen i den grad de underliggende økonomiske forhold er identifiserbare og kontrolleres av foretaket
slik at de representerer sannsynlige fremtidige økonomiske fordeler.
Immaterielle eiendeler med bestemt levetid avskrives over økonomisk levetid og testes for nedskrivning ved indikasjoner på
vesentlig verdifall.
Immaterielle eiendeler med ubestemt levetid avskrives ikke, men testes for nedskrivning dersom det er indikasjoner på
verdifall. For immaterielle eiendeler med ubestemt levetid gjøres det en årlig vurdering med hensyn til om antakelsen om
ubestemt levetid kan forsvares. Hvis ikke behandles endringen til bestemt levetid prospektivt.
Gevinst eller tap ved avgang av immaterielle eiendeler beregnes som differansen mellom netto salgsinntekt og balanseført
verdi. Gevinst inntektsføres under «annen driftsinntekt» og tap under «annen driftskostnad».

2025 | Programvare | Utviklingskostnader | Sum
Anskaffelseskost per 1.1 | 21,8 | 27,8 | 49,7
Tilgang i året | 8,8 | 1,9 | 10,8
Konsernintern overføring | 1,8 | 35,8 | 37,6
Reklassifisering | 7,3 | - | 7,3
Anskaffelseskost per 31.12 | 39,8 | 65,5 | 105,3
Akk. av- og nedskrivninger per 1.1 | 20,9 | 16,0 | 36,9
Årets avskrivninger | 1,0 | 4,5 | 5,5
Konsernintern overføring | 1,7 | 16,5 | 18,2
Akk. av- og nedskrivninger per 31.12 | 23,6 | 37,0 | 60,6
Balanseført beløp per 31.12 | 16,2 | 28,5 | 44,7
Økonomisk levetid | 3-5 år | 3-5 år |
Avskrivningsplan | Lineær | Lineær |
2024 | Programvare | Utviklingskostnader | Sum
Anskaffelseskost per 1.1 | 21,7 | 27,7 | 49,4
Tilgang i året | 0,1 | 0,1 | 0,2
Reklassifisering | - | - | -
Anskaffelseskost per 31.12 | 21,8 | 27,8 | 49,7
Akk. av- og nedskrivninger per 1.1 | 19,7 | 10,8 | 30,5
Årets avskrivninger | 1,2 | 5,2 | 6,4
Akk. av- og nedskrivninger per 31.12 | 20,9 | 16,0 | 36,9
Balanseført beløp per 31.12 | 0,9 | 11,9 | 12,8
Økonomisk levetid | 3-5 år | 3-5 år |
Avskrivningsplan | Lineær | Lineær |

| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Selskapsregnskap | 177

| Årsrapport 2025 |

Note 9 Varige driftsmidler
Varige driftsmidler balanseføres og avskrives over driftsmidlets forventede økonomiske levetid. Dersom gjenvinnbart beløp
av driftsmiddelet er lavere enn balanseført verdi foretas nedskrivning til gjenvinnbart beløp. Gjenvinnbart beløp er det
høyeste av netto salgsverdi og verdi i bruk. Verdi i bruk er nåverdien av de fremtidige kontantstrømmene som eiendelen vil
generere.
Varige driftsmidler omfatter eiendom, anlegg og utstyr som er beregnet for produksjon, levering av varer eller administrative
formål, og som har varig levetid. Driftsmidlene måles til anskaffelseskost, fratrukket akkumulerte av- og nedskrivninger. Ved
salg eller avhendelse blir balanseført verdi fraregnet og eventuelt tap (gevinst) resultatføres.
Anskaffelseskost for varige driftsmidler er kjøpsprisen, inkludert avgifter/skatter og kostnader direkte knyttet til å sette
anleggsmiddelet i stand for bruk. Utgifter påløpt etter at driftsmidlet er tatt i bruk, slik som løpende vedlikehold, resultatføres
som driftskostnader, mens påkostninger eller forbedringer tillegges driftsmidlets kostpris og avskrives i takt med driftsmidlet.
Avskrivning er beregnet ved bruk av lineær metode.
Avskrivningsperiode og -metode vurderes årlig. Utrangeringsverdi estimeres ved hver årsavslutning og endringer i estimat på
utrangeringsverdi er regnskapsført som en estimatendring. Vesentlige driftsmidler som består av betydelige komponenter
med ulik levetid er dekomponert med ulik avskrivningstid for de ulike komponentene.
Varige driftsmidler testes for nedskrivning dersom det foreligger indikasjoner på verdifall.

2025 | Personbiler, inventar og prod.maskiner | Kontormaskiner og leietilpasning | Anlegg under utførelse | Sum
Anskaffelseskost per 1.1 | 4,9 | 3,2 | 7,3 | 15,4
Tilgang i året | 2,1 | 0,2 | 0,6 | 3,0
Konsernintern overføring |  | 4,8 | 1,2 | 6,1
Avgang i året | -1,0 | - | - | -1,0
Reklassifisering | - | 0,4 | -7,6 | -7,3
Anskaffelseskost per 31.12 | 6,1 | 8,6 | 1,5 | 16,2
Akk. av- og nedskrivninger per 1.1 | 3,2 | 3,2 | - | 6,4
Årets avskrivninger | 0,7 | - | - | 0,7
Konsernintern overføring |  | 4,8 |  | 4,8
Avgang i året | -1,0 | - | - | -1,0
Akk. av- og nedskrivninger per 31.12 | 2,9 | 8,0 | - | 11,0
Balanseført per 31.12 | 3,2 | 0,6 | 1,5 | 5,3
Økonomisk levetid | 4-15 år | 5-10 år |  |
Avskrivningsplan | Lineær | Lineær |  |

| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Selskapsregnskap | 178

| Årsrapport 2025 |

2024 | Personbiler, inventar og prod.maskiner | Kontormaskiner og leietilpasning | Anlegg under utførelse | Sum
Anskaffelseskost per 1.1 | 4,9 | 2,8 | 0,8 | 8,5
Tilgang i året | 0,4 | - | 6,7 | 7,0
Reklassifisering | -0,3 | 0,4 | -0,2 | -
Anskaffelseskost per 31.12 | 4,9 | 3,2 | 7,3 | 15,4
Akk. av- og nedskrivninger per 1.1 | 3,2 | 2,7 | - | 5,9
Årets avskrivninger | 0,5 | - | - | 0,5
Reklassifisering | -0,4 | 0,4 | - | -
Akk. av- og nedskrivninger per 31.12 | 3,2 | 3,2 | - | 6,4
Balanseført per 31.12 | 1,7 | - | 7,3 | 9,0
Økonomisk levetid | 4-15 år | 5-10 år |  |
Avskrivningsplan | Lineær | Lineær |  |

Note 10 Leieavtaler
Bruksretteiendel
Polaris Media har i hovedsak leieavtaler knyttet til lokaler, med en gjenværende levetid på seks år. Selskapets
bruksretteiendeler er kategorisert og presentert i tabellen under:

2025 | Bygg og anlegg | Sum
Anskaffelseskost per 1.1 | 23,0 | 23,0
KPI-justering eksisterende avtaler | 0,3 | 0,3
Konsernintern overføring | 2,2 | 2,2
Anskaffelseskost per 31.12 | 25,5 | 25,5
Akkumulerte av- og nedskrivninger per 1.1 | 11,8 | 11,8
Periodens avskrivninger | 2,2 | 2,2
Akkumulerte avskrivninger per 31.12 | 14,0 | 14,0
Bokført verdi 31.12 | 11,4 | 11,4
2024 | Bygg og anlegg | Sum
Anskaffelseskost per 1.1 | 18,7 | 18,7
KPI-justering eksisterende avtaler | 4,2 | 4,2
Anskaffelseskost per 31.12 | 23,0 | 23,0
Akkumulerte avskrivninger og nedskrivninger: |  |
Akkumulerte avskrivninger per 1.1 | 9,7 | 9,7
Periodens avskrivninger | 2,1 | 2,1
Akkumulerte avskrivninger per 31.12 | 11,8 | 11,8
Bokført verdi 31.12 | 11,1 | 11,1

| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Selskapsregnskap | 179

| Årsrapport 2025 |

Leieforpliktelser

Endringer i leieforpliktelser | 2025 | 2024
Totale leieforpliktelser per 1.1 | 12,2 | 10,0
Nye leieforpliktelser innregnet i perioden | 2,2 | -
KPI-justering eksisterende avtaler | 0,3 | 4,2
Leiebetalinger | -2,6 | -2,6
Rentekostnad tilknyttet leieforpliktelsen | 0,4 | 0,5
Totale leieforpliktelser 31.12 | 12,5 | 12,2
Kortsiktig leieforpliktelse | 2,8 | 2,5
Langsiktig leieforpliktelse | 9,7 | 9,7
Totale leieforpliktelser | 12,5 | 12,2

Fremtidig diskontert kontantstrøm knyttet til leieforpliktelsene følger av tabellen under:

Diskonterte leieforpliktelser og fortall av betalinger | 2025 | 2024
Mindre enn 1 år | 2,5 | 1,9
1-2 år | 2,6 | 2,3
2-3 år | 2,7 | 2,4
3-4 år | 2,8 | 2,5
4-5 år | 0,8 | 2,6
Mer enn 5 år | 1,2 | 0,6
Totale diskonterte leieforpliktelser 31.12 | 12,5 | 12,2

Fremtidig udiskontert kontantstrøm knyttet til leieforpliktelsene følger av tabellen under:

Udiskonterte leieforpliktelser og fortall av betalinger | 2025 | 2024
Mindre enn 1 år | 3,0 | 2,6
1-2 år | 3,0 | 2,6
2-3 år | 3,0 | 2,6
3-4 år | 3,0 | 2,6
4-5 år | 0,9 | 2,6
Mer enn 5 år | 1,8 | 0,6
Totale udiskonterte leieforpliktelser 31.12 | 14,6 | 13,7

Nedenfor følger en oversikt over leiebetalinger som ikke aktiveres, men løpende kostnadsføres:

Andre leiekostnader innregnet i reultatet | 2025 | 2024
Leie av programvare | 6,2 | 3,6

Anvendte praktiske løsninger
Selskapet har valgt å benytte seg av unntakene knyttet til leieavtaler med lav verdi og kortsiktige avtaler, dvs. at disse vil blir
kostnadsført. Selskapet har også valgt å ikke benytte IFRS 16 for leie av immaterielle eiendeler (leie av programvare m.m.).
Opsjoner om å forlenge en leieavtale
Ved beregning av leieperioden er opsjonsperioder hensyntatt, dersom det er rimelig sikkert at disse vil bli benyttet. Er den
uoppsigelige leieperioden langt frem i tid (over 3 år), og avtalen i tillegg har en mulighet for en forlengelse via en opsjon, er
kun den uoppsigelige leieperioden lagt til grunn, da det er betydelig usikkerhet knyttet til om opsjonen vil bli benyttet. En
gang i året gjøres det en gjennomgang av alle leieavtaler for å vurdere om det er nye omstendigheter som øker
sannsynligheten for at en opsjonsperiode vil bli benyttet.
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Selskapsregnskap | 180

| Årsrapport 2025 |

Note 11 Finansposter

| 2025 | 2024
Finansinntekt |  |
Renteinntekt fra foretak i samme konsern | 60,2 | 58,0
Annen renteinntekt | 34,8 | 17,0
Inntekt på investering i datterselskaper 1) | 166,2 | 3 032,4
Annen finansinntekt 2) | 15,4 | 68,7
Sum finansinntekt | 276,6 | 3 176,2
Finanskostnader |  |
Renter lån | 2,7 | 20,0
Rentekostnad fra foretak i samme konsern | 181,9 | 147,7
Annen rentekostnad | 0,8 | 3,4
Nedskrivning av aksjer i datterselskap 3) | 38,4 | -
Resultatandel tilknyttet selskap 4) | 2,3 | -
Annen finanskostnad | 0,5 | 0,3
Sum finanskostnader | 226,6 | 171,4
Netto finansposter | 50,0 | 3 004,8

1) Inntekt på investering i datterselskaper består av konsernbidrag og utbytte.
2) Annen finansinntekt består i 2025 av utbytte fra Vend Marketplaces ASA og Mentor Media AS, i 2024 var utbytte i sin helhet fra Vend
Marketplaces ASA.
3) Nedskrivning av aksjer i datterselskap i 2025 gjelder aksjene i Polaris Trykk AS, se Note 16 Datterselskap.
4) Resultatandel Folkeinvest AS, se Note 7 Tilknyttede selskaper
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Selskapsregnskap | 181

| Årsrapport 2025 |

Note 12 Skatt
Skattekostnad består av betalbar skatt og endring i utsatt skatt. Utsatt skatt/skattefordel er beregnet på alle midlertidige
forskjeller mellom regnskapsmessig og skattemessig verdi på eiendeler og gjeld. Utsatt skatt er beregnet på grunnlag av
gjeldende skattesats av de midlertidige forskjeller som eksisterer mellom regnskapsmessige og skattemessige verdier, samt
skattemessig underskudd til fremføring ved utgangen av regnskapsåret. Netto utsatt skattefordel balanseføres i den grad det
er sannsynlig at denne kan bli nyttiggjort. Basert på budsjetter og prognoser forventes det positiv skattemessig inntjening
som forsvarer bokført verdi av utsatt skattefordel knyttet til framførbart underskudd.

Skattekostnaden består av følgende poster: | 2025 | 2024
Endring utsatt skatt | -20,8 | -10,6
Årets totale skattekostnad | -20,8 | -10,6
Avstemming av skattekostnad |  |
Ordinært resultat før skattekostnad | -56,7 | 2 907,3
Forventet inntektsskatt etter nominell skattesats 22% | -12,5 | 639,6
Skatteeffekt av følgende poster: |  |
Ikke fradragsberettigede kostnader | 8,8 | 1,1
Ikke skattepliktige inntekter 1) | -5,4 | -15,2
Resultatandeler tilknyttede selskap og konsernbidrag/utbytte fra datter | -11,6 | -636,0
Skattekostnad på ordinært resultat | -20,8 | -10,6
Spesifikasjon av skatteeffekten av midlertidige forskjeller |  |
Fordel |  |
Omløpsmidler | 0,2 | -
Anleggsmidler | 0,3 | -
Pensjonsforpliktelse | 2,2 | 3,4
Avsetninger | - | 0,9
Balanseførte leieavtaler | 0,2 | 0,2
Underskudd til framføring | 56,5 | 35,8
Sum skatteeffekt av fordeler | 59,5 | 40,3
Forpliktelser |  |
Anleggsmidler | - | 0,8
Sum skatteeffekt av forpliktelser | - | 0,8
Netto utsatt skattefordel/(forpliktelse) | 59,5 | 39,5

1) Ikk e skattepliktige inntekter består av ikke skattepliktig del av utbytte fra datterselskaper og øvrige investeringer
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Selskapsregnskap | 182

| Årsrapport 2025 |

Note 13 Andre inntekter og kostnader
Regnskapsprinsipp
Polaris Media ASA har finansielle eiendeler som er vurdert til virkelig verdi over andre inntekter og kostnader etter IFRS 9.
Dette er verdier som ved en realisasjon ikke vil bli reklassifisert til resultatet.
En oversikt over disse eiendelene og hvilken virkning de har hatt i årsregnskapet fremgår nedenfor.

Verdiendring over andre inntekter og kostnader |  | 2025 | 2024
Vend Marketplaces ASA |  | -230,2 | 307,4
Andre verdiendringer 1) |  | -3,8 | -27,9
Sum |  | -234,0 | 279,5

1) Andre verdiendringer består av verdivurdering til virkelig verdi av plassering i langsiktige aksjer. I 2025 ble Skagerrak Technologies AS
nedskrevet med MNOK 2,6 og Kobler AS med MNOK 1,2. Investeringene i Elekt AS, Folkeinvest AS og 24 SevenSocial AS ble nedjustert
med henholdsvis MNOK 14,5, MNOK 13,2 og MNOK 0,1 i 2024.
Note 14 Egenkapital

| Aksjekapital | Egne aksjer | Overkurs | Annen Egenkapital | Sum
Egenkapital 1.1 | 49,0 | - | 176,7 | 2 096,5 | 2 322,2
Årsresultat | - | - | - | -36,0 | -36,0
Utvidet resultat (OCI) | - | - | - | -231,5 | -231,5
Avsatt utbytte | - | - | - | -161,7 | -161,7
Kjøp av egne aksjer | - | -0,2 | - | -16,8 | -17,0
Salg av egne aksjer | - | 0,1 | - | 5,4 | 5,4
Utbytte til egne aksjer | - | - | - | 2,5 | 2,5
Egenkapital 31.12 | 49,0 | -0,1 | 176,7 | 1 658,4 | 1 884,0

Note 15 Finansielle instrumenter
Et finansielt instrument er enhver kontrakt som gir opphav til en finansiell eiendel for et foretak og en finansiell forpliktelse
eller et egenkapitalinstrument for et annet foretak.
Finansielle eiendeler
Klassifiseringen av finansielle eiendeler ved førstegangsinnregning avhenger av karakteristika ved de kontraktmessige
kontantstrømmene til eiendelen, og hvilken forretningsmodell selskapet legger til grunn i styringen av sine finansielle
eiendeler.
Selskapet klassifiserer sine finansielle eiendeler i to kategorier:
▪ Finansielle eiendeler målt til amortisert kost
▪ Egenkapitalinstrumenter målt til virkelig verdi med verdiendring over andre inntekter og kostnader (OCI)
Finansielle eiendeler målt til amortisert kost
Selskapet måler finansielle eiendeler til amortisert kost hvis følgende betingelser er oppfylt:
▪ Den finansielle eiendelen holdes i en forretningsmodell hvor formålet er å motta kontraktfestede kontantstrømmer, og
▪ Kontraktsvilkårene for den finansielle eiendelen gir opphav til kontantstrømmer som utelukkende består av betaling av
rente og hovedstol på gitte datoer.
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Selskapsregnskap | 183

| Årsrapport 2025 |

Etterfølgende måling av finansielle eiendeler målt til amortisert kost gjøres ved bruk av effektiv rentes-metode og er
gjenstand for tapsavsetning. Gevinst og tap føres i resultat når eiendelen er fraregnet, modifisert eller nedskrevet.
Konsernets finansielle eiendeler til amortisert kost inkluderer kundefordringer, andre fordringer og bankinnskudd. På grunn
av kort løpetid på kundefordringer og andre fordringer vil fordringene i praksis oppføres til pålydende med fradrag for
forventet tap.
Finansielle eiendeler målt til virkelig verdi med verdiendringer over andre inntekter og kostnader
Selskapet kan velge å utpeke egenkapitalinstrumenter til virkelig verdi med verdiendringer over andre inntekter og kostnader
så fremt de ikke holdes for handelsformål. Klassifiseringen bestemmes på instrument-for-instrument basis.
Selskapet har utpekt ikke-børsnoterte egenkapitalinvesteringer i denne kategorien.
Finansielle forpliktelser
Finansielle forpliktelser er, ved førstegangsinnregning, klassifisert som lån og forpliktelser, eller derivater øremerket som
sikringsinstrumenter i en effektiv sikring. Derivater er førstegangsinnregnet til virkelig verdi. Lån og forpliktelser innregnes til
virkelig verdi justert for direkte henførbare transaksjonskostnader.
Etter førstegangsinnregning vil rentebærende lån bli målt til amortisert kost ved bruk av effektiv rentes-metode.
Derivater skal måles til virkelig verdi med verdiendring i resultatet.

2025 | Verdsettelses- nivå | Finansielle instrumenter målt til virkelig verdi over totalresultatet | Finansielle instrumenter målt til amortisert kost | Sum
Finansielle eiendeler |  |  |  |
Investeringer i aksjer og andeler | 1, 3 | 938,0 |  | 938,0
Andre langsiktige fordringer |  |  | 24,1 | 24,1
Andre fordringer på selskap i samme konsern |  |  | 166,2 | 166,2
Kundefordringer inkl. konserninterne |  |  | 18,3 | 18,3
Andre fordringer |  |  | 18,6 | 18,6
Bankinnskudd, kontanter og lignende |  |  | 256,3 | 256,3
Sum finansielle eiendeler |  | 938,0 | 483,5 | 1 421,5
Finansiell gjeld |  |  |  |
Langsiktig rentebærende gjeld |  |  | 18,4 | 18,4
Langsiktig leieforpliktelse |  |  | 9,7 | 9,7
Andre langsiktige forpliktelser |  |  | 2,7 | 2,7
Kortsiktig rentebærende gjeld |  |  | 19,6 | 19,6
Kortsiktig leieforpliktelse |  |  | 2,8 | 2,8
Leverandørgjeld inkl. konsernintern |  |  | 89,7 | 89,7
Avsatt utbytte |  |  | 161,7 | 161,7
Annen kortsiktig gjeld |  |  | 32,8 | 32,8
Konsernkontoordning |  |  | 1 052,3 | 1 052,3
Sum finansiell gjeld |  | - | 1 389,7 | 1 389,7
Nivå 1 (Observerbare ujusterte priser i et aktivt marked) | 901,1
Nivå 2 (Andre teknikker hvor all input har signifikant effekt på virkelig verdi er observerbar, direkte eller indirekte) | 0,0
Nivå 3 (Andre teknikker med input som har signifikant effekt på virkelig verdi som ikke er basert på observerbare markedsdata) | 36,8

| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Selskapsregnskap | 184

| Årsrapport 2025 |

2024 | Verdsettelses- nivå | Finansielle instrumenter målt til virkelig verdi over totalresultatet | Finansielle instrumenter målt til amortisert kost | Sum
Finansielle eiendeler |  |  |  |
Investeringer i aksjer og andeler | 1, 3 | 1 677,8 |  | 1 677,8
Andre langsiktige fordringer |  |  | 24,1 | 24,1
Andre fordringer på selskap i samme konsern |  |  | 3 032,4 | 3 032,4
Kundefordringer inkl. konserninterne |  |  | 4,7 | 4,7
Andre fordringer |  |  | 14,3 | 14,3
Bankinnskudd, kontanter og lignende |  |  | 232,9 | 232,9
Sum finansielle eiendeler |  | 1 677,8 | 3 308,5 | 4 986,2
Finansiell gjeld |  |  |  |
Langsiktig rentebærende gjeld |  |  | 38,0 | 38,0
Langsiktig leieforpliktelse |  |  | 9,7 | 9,7
Andre langsiktige forpliktelser |  |  | 2,7 | 2,7
Kortsiktig rentebærende gjeld |  |  | 19,6 | 19,6
Kortsiktig leieforpliktelse |  |  | 2,5 | 2,5
Leverandørgjeld inkl. konserninterne |  |  | 41,9 | 41,9
Avsatt utbytte |  |  | 1 097,3 | 1 097,3
Annen kortsiktig gjeld |  |  | 27,7 | 27,7
Konsernkontoordning |  |  | 2 947,5 | 2 947,5
Sum finansiell gjeld |  | - | 4 186,7 | 4 186,7
Nivå 1 (Observerbare ujusterte priser i et aktivt marked) | 1 631,4
Nivå 2 (Andre teknikker hvor all input har signifikant effekt på virkelig verdi er observerbar, direkte eller indirekte) |
Nivå 3 (Andre teknikker med input som har signifikant effekt på virkelig verdi som ikke er basert på observerbare markedsdata) | 46,4

Andre langsiktige fordringer består av: | 2025 | 2024
Lån gitt til HeltHjem Netthandel | 23,8 | 23,8
Øvrige poster | 0,3 | 0,3
Sum langsiktige fordringer | 24,1 | 24,1
Andre langsiktige forpliktelser består av: | 2025 | 2024
Salgsopsjon ikke-kontrollerende eierinteresser i Polaris Media Sør | 2,7 | 2,7
Sum langsiktige forpliktelser | 2,7 | 2,7

Andre langsiktige forpliktelser består av salgsopsjoner som minoritetsaksjonærer i Polaris Media Sør har mot Polaris Media
ASA.
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Selskapsregnskap | 185

| Årsrapport 2025 |

Oversikt over aksjer og andeler | Note | 2025 | 2024
Vend Marketplaces ASA |  | 901,1 | 1 631,4
Mentor Medier AS |  | 27,4 | 27,4
Folkeinvest AS |  | - | 6,8
Elekt AS |  | 3,7 | 3,9
Good Game AS |  | - | 4,4
Kobler AS |  | 3,0 | 3,0
Skagerrak Technologies AS |  | 1,8 | -
24SevenSocial AS |  | - | 0,8
Lokalappen AS |  | 0,8 | -
Øvrige |  | 0,2 | 0,2
Sum aksjer og andeler |  | 938,0 | 1 677,8
Balanseført verdi 1.1 |  | 1 677,8 | 67,6
Tilgang 1) |  | 1,8 | 2 326,2
Avgang 2) |  | -500,8 | -1 000,0
Reklassifisering til/fra TS | 7 | -6,8 | 4,4
Verdiendring over totalresultat (OCI) | 13 | -234,0 | 279,5
Balanseført verdi 31.12 |  | 938,0 | 1 677,8

1) Tilgangen i 2025 består av aksjer i Elekt AS og Lokalappen AS. Tilgangen i 2024 er knyttet til kjøp av 8 030 279 aksjer i Vend Marketplaces
ASA (Shibsted Marketplaces) fra datterselskapene Adresseavisen AS og Polaris Media Nord-Norge AS for MNOK 2 324, i tillegg til en
emisjon i Folkeinvest på MNOK 2,3.
2) Avgang 2025 vedrører salg av aksjer i Vend Marketplaces ASA MNOK 500,0 og 24SevenSocial MNOK 0,8. Avgang 2024 vedrører salg av
aksjer i Vend Marketplaces ASA (Schibsted Marketplaces).
Note 16 Datterselskaper
Datterselskap
Eierandeler i selskaper der selskapet alene har bestemmende innflytelse anses som datterselskaper. Et foretak anses normalt
å være kontrollert av selskapet dersom selskapet:
1. har makt over foretaket
2. er eksponert for eller har rettigheter til variabel avkastning fra sitt engasjement i foretaket
3. har mulighet til å bruke sin makt over foretaket, til å påvirke sin avkastning.
Datterselskapene er vurdert etter kostmetoden. Investeringene er vurdert til anskaffelseskost for aksjene med mindre
nedskrivning har vært nødvendig. Det foretas nedskrivning ved objektive indikasjoner på verdifall. Nedskrivningen reverseres
når grunnlaget for nedskrivning ikke lenger er til stede.
Utbytte, konsernbidrag og andre utdelinger fra datterselskap er inntektsført i selskapsregnskapet samme år som det er avsatt
i givers regnskap. Det er gjennomført en påfølgende nedskrivningsvurdering for investeringen.
Tabellen nedenfor viser datterselskapene i Polaris Media ASA. Under det enkelte datterselskap ligger det
datterdatterselskaper. Se Note 3 Datterselskap i konsernregnskapet for fullstendig oversikt over datterselskapene i
selskapene.
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Selskapsregnskap | 186

| Årsrapport 2025 |

Datterselskap | Forretnings- kontor | Eierandel 31.12 | Egenkapital 31.12 | Resultat etter skatt | Bokført verdi pr 31.12
Polaris Media Midt-Norge AS | Trondheim | 100% | 156,2 | 136,6 | 150,1
Polaris Media Nord-Norge AS | Tromsø | 100% | 109,7 | 10,7 | 78,5
Polaris Trykk AS | Heimdal | 100% | 136,6 | 5,0 | 94,6
Polaris Media Nordvestlandet AS | Ulsteinvik | 100% | 204,9 | 40,9 | 317,5
Polaris Regnskap AS | Trondheim | 100% | 0,1 | - | 0,1
Polaris Media Sør AS | Arendal | 87,5% | 282,4 | 56,2 | 396,4
Polaris Media Vest AS | Stord | 100% | 9,9 | 8,9 | 9,6
Polaris Media Øst AS | Ål | 100% | 2,4 | -0,1 | 0,1
PNV Media AB | Göteborg |  | - | -0,1 | -
Stampen Media AB | Göteborg | 100% | 153,5 | -35,8 | 663,8
Sum eiendeler i datterselskap |  |  |  |  | 1 710,5

Aksjene i Polaris Trykk er nedskrevet med MNOK 38,4 i 2025. Stampen Media AB eies f.o.m. september 2025 direkte av
Polaris Media ASA og aksjene i PNV Media AB er solgt for å avvikles i desember 2025.
Note 17 Nærstående parter
Som nærstående part betraktes datterselskap (inkl. datterdatter), tilknyttede selskap og felleskontrollert virksomhet. For
oversikt over datterselskap, se Note 16 Datterselskap, og tilknyttede selskap, se Note 7 Tilknyttede selskap.
Transaksjoner mellom selskapene i konsernet består av ordinært kjøp og salg av varer og tjenester som leveres mellom
selskapene. Disse er en naturlig del av den daglige driften. Polaris Media ASA er i tillegg deltaker i konsernkontoordning, og
transaksjoner mellom selskapene vil følgelig også bestå av rentekostnader og -inntekter. Alle avtaler og transaksjoner er
inngått på forretningsmessige vilkår og armlengdes avstand. I tillegg inngår mellomværende knyttet til konsernbidrag i
fordring/gjeld i tabellen nedenfor.

Salg til nærstående |  | 2025 | 2024
Øvrige inntekter konsern | Datterselskaper | 11,7 | 8,4
Øvrige inntekter konsern | Felleskontrollerte selskaper | 0,1 | 0,1
Øvrige inntekter konsern | Tilknyttede selskaper | 0,1 | 0,0
Viderefakturerte lønnskostnader | Datterselskaper | 34,7 | 3,6
Renteinntekter | Datterselskaper | 60,2 | 58,0
Sum |  | 106,8 | 70,2
Kjøp fra nærstående |  | 2025 | 2024
Lønn og personalkostnader | Datterselskaper | 3,5 | 2,4
Konserninterne øvrige kostnader | Datterselskaper | 19,6 | 27,8
Rentekostnader | Datterselskaper | 181,9 | 147,7
Sum |  | 205,0 | 177,9
Mellomværende med nærstående parter: |  |  |
Fordringer på nærstående |  | 2025 | 2024
Langsiktige fordringer | Tilknyttede selskaper | 23,8 | 23,8
Andre kortsiktige fordringer | Datterselskaper | 166,2 | 3 032,4
Kundefordringer | Datterselskaper | 17,8 | 0,1
Sum |  | 207,8 | 3 056,3
Gjeld til nærstående |  | 2025 | 2024
Annen kortsiktig gjeld | Datterselskaper | - | 6,5
Gjeld konsernkontoordning | Datterselskaper | 1 052,3 | 2 947,5
Leverandørgjeld | Datterselskaper | 18,3 | 7,3
Sum |  | 1 070,6 | 2 961,3

| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Selskapsregnskap | 187

| Årsrapport 2025 |

Note 18 Bankinnskudd

| 2025 | 2024
Bundne midler | 42,3 | 34,0
Innskudd konsernkonto | 214,0 | 198,9
Sum bankinnskudd, kontanter o.l. | 256,3 | 232,9

Polaris Media ASA er deltaker i en konsernkontoordning.
Konsernkontoinnehaver (Polaris Media ASA) og alle deltakere i konsernkontoordningen er solidarisk ansvarlig for
forpliktelsene (trekkrettighetene) under avtalen. Polaris Media ASA inngår i konsernets felles skattetrekksgaranti.
Note 19 Aksjekapital og aksjonærinformasjon

Aksjekapitalen består av: | Antall | Pålydende | Bokført
Ordinære aksjer | 49 009 713 | 1 | 49 009 713
Eierstruktur |  |  |
De største aksjonærene i selskapet per 31.12 var: |  |  |
|  | Sum | Eierandel
Schibsted Media AS |  | 14 431 469 | 29,4%
NWT Media AS |  | 13 130 000 | 26,8%
Must Invest AS |  | 7 257 142 | 14,8%
J.P. Morgan SE |  | 2 545 593 | 5,2%
Blommenholm Industrier AS |  | 1 900 000 | 3,9%
Gyldendal ASA |  | 924 000 | 1,9%
Amble Investment AS |  | 862 054 | 1,8%
Sofell AS |  | 655 384 | 1,3%
Stiftelsen Kistefos-Museets Driftsfond |  | 642 297 | 1,3%
The Bank of New York |  | 536 736 | 1,1%
Øvrige |  | 6 125 038 | 12,5%
Totalt antall aksjer |  | 49 009 713 | 100%

| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Selskapsregnskap | 188

| Årsrapport 2025 |

Note 20 Rentebærende gjeld
Polaris Media ASAs rentebærende gjeld består av følgende:

|  |  | Bokført verdi
Lån | Rentebetingelser | Forfall | 31.12.2025 | 31.12.2024
Lån 1 | 3 mnd. NIBOR + 1,5% | 02.10.2030 | 38,0 | 57,6
Sum rentebærende gjeld |  |  | 38,0 | 57,6

Alle lånene er i norske kroner.
Banklån 1 - MNOK 200 lån
Kvartalsvise avdrag på MNOK 4,9 frem til innfrielse i fjerde kvartal 2027. Lånet ble 2024 nedbetalt med MNOK 60 ut over
vanlig avdragsplan.
Banklån 2 - MNOK 300 lån
Lånet ble tilbakebetalt i sin helhet i 2024.
Banklån 3 - MNOK 300 finansieringsramme
Lånet ble tilbakebetalt i sin helhet i 2024.
Kortsiktig rentebærende gjeld

| Bokført verdi
Kortsiktig rentebærende gjeld består av: | 31.12.2025 | 31.12.2024
Første års avdrag pantelån | 19,6 | 19,6
Sum kortsiktig rentebærende gjeld | 19,6 | 19,6

Kortsiktig rentebærende gjeld består neste års avdrag på Banklån 1.
En oversikt over konsernets langsiktige låneengasjement, avdrag og rentebetalinger fremgår av tabellen nedenfor.

| Lån | Rente
| 2025 | 2024 | 2025 | 2024
Inngående balanse lån 1 | 57,6 | 137,1 | 2,7 | 11,8
Avdrag | -19,6 | -19,6 |  |
Nedbetaling av lån |  | -60,0 |  |
Inngående balanse lån 2 |  | 300,0 |  | 8,2
Nedbetaling av lån |  | -300,0 |  |
Inngående balanse lån 3 |  | 202,1 |  |
Nedbetaling av lån |  | -202,1 |  |
Inngående balanse etableringsgebyr |  | -2,5 |  |
Amortisering |  | 2,5 |  |
Sum rentebærende gjeld | 38,0 | 57,5 | 2,7 | 20,0

Gjenstående tid | < 1 år | 1-2 år | 2-3 år | 3-4 år | 4-5 år | > 5 år | Sum
Finansielle forpliktelser (ikke derivater) |  |  |  |  |  |
Langsiktig lån | 19,6 | 18,4 |  |  |  |  | 38,0

| Polaris Media | Årsrapport 2025 | Selskapsregnskap | 189

| Årsrapport 2025 |

Lånebetingelser banklån
Polaris Media ASAs banklån har følgende lånebetingelser:
1) Konsernets bokførte egenkapitalandel skal være høyere enn 32,5%
2) Netto rentebærende gjeld (NIBD) delt på 12 måneders normalisert rullerende EBITDA skal være maks 4.
Konsernet er ikke i brudd med lånevilkårene per 31. desember 2025. En oppstilling over konsernets utvikling og status ift.
lånevilkårene i 2025 og 2024 finnes i konsernregnskapet.
Kredittfasiliteter
Polaris Media ASA har en ubenyttet kredittfasilitet (kassekreditt) på MNOK 100. Rentebetingelser er basert på NIBOR pluss en
margin, i tillegg til en provisjon på rammen for å ha fasiliteten tilgjengelig.
Pantstillelser og garantiansvar
Som sikkerhet for banklån, samt trekk- og garantifasiliteter hos Sparebank1 SMN, er det stilt førsteprioritets pant i aksjer.
Bokført verdi av pantsatte aksjer fremgår av tabellen nedenfor.

Pantesikret gjeld | 2025 | 2024
Langsiktig rentebærende gjeld | 18,4 | 38,0
Neste års avdrag (klassifisert som kortsiktig gjeld) | 19,6 | 19,6
Pantesikret gjeld per 31.12 | 38,0 | 57,6
Bokført verdi av aksjer i datterselskaper stilt som sikkerhet |  |
Polaris Media Midt-Norge AS |  | 150,1
Polaris Media Nord-Norge AS |  | 78,5
Polaris Trykk AS |  | 133,0
Polaris Media Nordvestlandet AS |  | 317,5
Polaris Media Sør AS |  | 396,4
Sum | - | 1 075,4
Bokført verdi av andre aksjer stilt som sikkerhet |  |
Vend Marketplaces ASA | 138,0 |
Sum bokført verdi av eiendeler stilt som sikkerhet | 138,0 | 1 075,4

Garantiansvar
Selskapet har per 31. desember 2025 avgitt garanti relatert til skattetrekk på MN OK 76,4 (2024: MNOK 73,9).
Note 21 Hendelser etter balansedagen
Folkeinvest AS meldte oppbud 24. mars 2026. Polaris Media eide 27 % av selskapet. Investeringen regnskapsføres etter
egenkapitalmetoden og hadde en balanseført verdi på MNOK 6,2 pr 31.12.2025. Konkursen ble utløst av omstendigheter som
inntraff i 2026, og regnskapsmessig tap på MNOK 6,2 innregnes derfor i 2026. Polaris Media har investert totalt MNOK 24,1 i
Folkeinvest AS over eierperioden 2021-2026.
Utover dette har det etter balansedagen ikke inntruffet hendelser av vesentlig betydning for det avlagte regnskapet.
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | 190
Uavhengig revisors beretning
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | 191
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | 192
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | 193
| Polaris Media | Årsrapport 2025 | 194